Režie:
Etienne PérierScénář:
Arthur RoweKamera:
Alan HumeHudba:
Roy BuddHrají:
Michael York, Elke Sommer, Peter Carsten, Marius Goring, Anton Diffring, Andrew Keir, Alexandra Stewart, Rupert Davies, Kai Remlov, John Baskcomb (více)Obsahy(1)
Začátek první světové války: německé zeppeliny straší britské civilní obyvatelstvo. Britský důstojník německého původu Geoffrey von Richter-Douglas (Michael York) je vyslán do Německa, aby vypátral podrobnosti ohledně stavby nového typů smrtonosných vzducholodí. Dostane se však na palubu zeppelinu, který letí do Skotské vysočiny, kde má provést nebezpečný úkol... (Pohrobek)
(více)Recenze (17)
Váhám mezi 3* a 4*. Vydařený snímek z první světové války na téma vzducholodě v německé armádě. Skrytě jsem Angličanům ten výprask přál, jelikož jejich nadutost a namyšlenost ve smyslu: máme všechno pod kontrolou, byla do nebe volající. Hm, mají v Německu špiona, ale téměř nikdo o něm neví, byť se snaží doručit klíčové informace.... A jelikož film točili Angláni, tak předpokládám, že se zobrazili opravdu věrně. York nepatří mezi mé oblíbence, ale zde jsem mu držel palce. Nejnapínavější scény - ty u radiové stanice, fakt na mrtvici... A Elke Sommerová byla vopravdu kóča! ()
Mějte strpení s uzívaným začátkem a nepříliš výrazným Michaelem Yorkem a dostane se vám slušné dobrodružné podívané, která v závěru vyvrcholí velice zručně natočenými akcemi na zemi i ve vzduchu. Vzducholoď hodnotím jako lehce nadprůměrný film, který má s historií společného pramálo, a tuším, že v původním znění a s neořízlým obrazem (který si v televizi svůj štědře široký formát zachoval bohužel pouze při úvodních a závěrečných titulcích) je ještě lepší. ()
Film u mě získává body už za málo využívané téma vzducholodí, přestože bych si neskromně představoval, že bude nasnímána tak, abych cítil tu posvátnou úctu před monstrózní hrozbou, jako když se z vodní tříště vynoří Moby Dick… no nic. I tak slušně natočené, ruší jen některé špatně napsané dialogy a trochu mi tam neseděl Michael York. Samotného zeppelínu si díky zasazení většiny děje na jeho palubu divák užije dost, včetně podařeného vzdušného souboje, ale skutečný cíl mise je – nemůžu si pomoct – jak ze Špionátora. ()
Filmů z prvné světové o vzducholodích moc není a ani si teď nějak nejsem schopen žádný vybavit... Vzducholodi měly ve své době velkou budoucnost a měly nahradit rychloparníky jako byl třeba nebohý Titanic. Z Evropy do Ameriky to i tak trvalo lodí několik dní a čas jsou peníze. Bohatším lidem měly zkrátit cestu přes Atlantik v luxusu na který byli zvyklí. Bohužel ne vše bylo doladěno a kámenem úrazu byl plyn, kterým se vzducholodi plnily. Sice byl lehčí vzduchu, ale zase byl zatraceně hořlavý. Své by o tom mohli vyprávět přeživší ze vzducholodi Hindenburg a ani ta pochopitelně nebyla jediná, kdo zahořel jak stoh slámy. První světová pak náhle ukázala další možnosti jak tyto obry využít (řekněme spíše zneužít) k zabíjení lidí. Jestli za druhé světové války i přes sofistikované např. americké zaměřovače typu Norden bylo mnohdy vlivem mnoha faktorů strategické bombardování nepřesné, pak za první se dá hovořit jen o snaze něco někam hodit a kam to spadne něco třefit. Představa, že by vzducholoď házela pumy jen na konkrétní vojenské objekty byla v té době díky technickým možnostem nerealizovatelná a padne to i ve filmu. První letouny dokonce bombardovali tak, že střelec sedící za pilotem měl pumy na podlaze pod nohama a házel je přes bok letounu ručně. A tak se ze Zeppelinů pumy házely na doky a na města s civilním obyvatelstvem. Ne Coventry nebylo první zvěrstvo od Skopčáků. Ti si to vyzkoušeli právě už za první světové. Naštěstí první světová dala rozmoach letectví a vzniku čím dál dokonalejších letadel, takže se těmto teroristickým nájezdům dalo čelit. A byla to i letadla, která po válce vytlačila vzducholodi z civilního letectví a pro dopravu začalo být užíváno jen jich. Vzducholodi vydržely kupodivu v armádních letectvech i během druhé světové války a Amerika s nimi dělala u svého pobřeží protiponorkové hlídky. Tento film je mixem špionážního thrilleru a regulérního válečného filmu. První půlka je pomalejší, v druhé je ale akce opravdu hromada. Veškeré efekty i sama LZ byla udělána velmi věrohodně a i když dnešní divák zmlsaný digitálními efekty se možná místy ošklíbne či usměje, já byl spokojen. Yorka mám rád a je to typický představitel těchto rolí své doby. Celkově je to na slabší 4 hvězdy, ale vzhledem k tématu, které se moc často nefilmuje to dorovnám nahoru. Dávám tedy za 4 záplané střely. * * * * ()
Námět je super a moc jsem se těšil - britský špion se za první světové války vydává na misi s německou vzducholodí. O vzducholodích jsem snad žádný film neviděl, no ale výsledek je slabý. Nevím jestli to bylo nekvalitní kopií a televizním ořezem či režisérem, ale celý film mě přišel děsivě laciný, utopený v temnotě a navíc příšerně nudný. Žádné majestátní záběry vzducholodě, zajímavé postavy či napínavý děj. Omyl je Michael York, který je šíleně nevýrazný a vypadá spíše jako klučina než jako zkušený špion a svůdník. Je to tak na 2*, ovšem finální akce (dobývání hradu a vzducholoď vs. letadla) je parádní a zachraňuje co se dá. 3*, ale čekal jsem to mnohem lepší. ()
Galerie (11)
Zajímavosti (2)
- Historická vzducholoď LZ36 poprvé vzlétla 8. března 1915 a byla provozován německým námořnictvem (nikoli armádou) pod označením „L9“. Provedla 74 průzkumných misí v Severním moři, čtyři nálety na Anglii, při nichž shodila 5 683 kg pum, a několik útoků na britské ponorky. Dne 16. září 1916 se spolu s L6 vznítila a byla zničena ve svém hangáru ve Fuhlsbuttelu. (Marek06)
- Během natáčení došlo k tragédii, když se srazilo letadlo s vrtulníkem a zahynuli čtyři lidé, včetně kameramana Skeetse Kellyho. (Marek06)
Reklama