Režie:
Karel KachyňaKamera:
Josef IllíkHudba:
Miloš VacekHrají:
Radovan Lukavský, Jiří Vala, Jiřina Švorcová, Jaroslav Marvan, Vladimír Menšík, Stanislav Remunda, Miloslav Holub, Jiří Holý, Ilja Prachař, Eva Jiroušková (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Rok 1948. Drsná a syrová šumavská příroda je kulisou napínavého příběhu o lidech, kteří se po druhé světové válce stali nekorunovanými králi části našeho pohraničí. Jednotka pohraničníků vedená fanatickým poručíkem Kotem se spolu s novým členem strážmistrem Zemanem snaží zlikvidovat převaděče, kteří výborně znají svůj kraj a převádějí lidi na obě strany hranice... (Filmexport)
(více)Recenze (312)
Král Šumavy je zatraceně dobře natočený a zahraný film. Lukavský a Vala potí charisma všemi póry na těle a celé je to snímáno s neuvěřitelným citem pro kompozici a pro kontrast. Nemluvě o tom, že *jakýkoli* film se spoustou deště a/nebo mlhy u mě má z půlky vyhráno. (Ideologie v tomhle případě projde jako guilty pleasure.) ()
Souhlasím s názory, že je potřeba dívat se na tento film ze dvou stran. Ano, to co se odehrávalo a nejen na pohraničí v Šumavě se dá z lidského faktoru odsoudit jako zvěrstvo a nesmyslné zabíjení – na jedné straně rozkaz chránit hranice – na druhé straně svoboda, ale i pašeráctví…Nicméně to nic nemění na tom, že je tento československý kousek velice pěkně natočený a hlavně atmosférický. Tady nemůžu říct ani popel. Nehostinné prostředí, častý déšť, nepřetržité hlídkování i zanedbávaný osobní život – to vše působí na lidskou psychiku neskutečným způsobem. Stejně tak i průchody před močály a neustálý strach, že vás někdo zastřelí jen proto, že chcete svobodně žít --- herci si vedli skutečně výtečně a musím ocenit i kvalitní vizuální stránku. ()
Král Šumavy je především výborně natočený thriller s perfekní atmosférou a hereckými výkony. Je jedno, že se odehrává v padesátých letech na území socialistického Československa, děj je zkomponovaný tak, že místo děje a iodeologické pozadí nehraje příliš velkou roli. Příběh i dialogy se drží v uvěřitelné rovině, nejsou zde žádná agitační hesla a dobová schémata, proto tento film nezapadá do škatulky propagandistických děl jako jiné filmy své doby. Kdyby ti, co dnes vypouštějí své rozumy o demokracii, uměli točit aspoň tak dobře, možná by to s českou kinematografií nevypadalo tak špatně. Kecy o slušné a svobodné společnosti v této souvislosti neberu. Já jsem pořád doma tady, bez ohledu na režim, a kdybych měl volit mezi bojem za byť socialistické Československo a "svobodnou a slušnou" společnost západu (pokud člověk trochu myslí, vidí, že to s těmi přívlastky zas tak žhavé není), vybírám první možnost. ()
Velmi dobře natočený snímek, v němž se švarný pohraničník (Jiří Vala) zamiluje do ženy (Jiřina Švorcová) zlosyna. SPOILER: A i ta její smrt je vlastně poetická, stačí vlající šátek jako náznak, není třeba hektolitr krve. Jelikož na rozdíl od mnohých jiných mám pocit, že se zde nacházím na FILMOVÉ databázi, hodnotím film, na stránkách politických stran a hnutí jsem ochotna diskutovat o ideologii. ()
Znovu jsem se podíval, už tehdy se mi zdálo, že to určitě bylo jinak. Věřím, že v obrazu doby (komunistické moci) Karel Kachyňa nemohl mít v hlavě kompas na pravdivé informace. Důkazem toho budiž fakt, že skutečnou pravdu znala pouze tajná policie. Navíc se to muselo točit podle scénáře Rudolfa Kalčíka. Na druhou stranu i přes pokroucený obraz Krále Šumavy, jde o profesionálně natočený film. Nasnímaná pochmurná Hamerská slať a spleť holých větví v závoji mlh v hlubině času je mocné kouzlo filmu. Dovedla jaksi utlumit ten ideologický balast. Proto si nemyslím si, že je to vyloženě špatný film. ()
Galerie (10)
Zajímavosti (28)
- SNB byl po válce vybaveno zbraněmi jak ruské, tak německé armády. Zde jsou u příslušník vidět zbraně PPŠ-41 s méně známým tzv. segementovym zásobníkem na 30 nábojů. (Winster)
- V roce 1948, kdy se příběh odehrává, ještě žádná vojska pohraniční stráže neexistovala. Hranice byla hlídána jen jednotkami SNB, a to velmi špatně vyzbrojenými. Teprve po roce 1950 jim začíná pomáhat armáda. Dne 11. července 1951 schválilo Národní shromáždění zákon č. 69/1951 Sb., o ochraně státních hranic, který svěřil ochranu státní hranice do působnosti Pohraniční stráže. (sator)
- Při scéně, kdy se filmová postava prodavačka Marie Rysová v podání herečky Jiřiny Švorcové topí v močálu, měla Jiřina Švorcová kolem sebe obmotaný provaz, za který jí filmaři stáhli, jak sama uvedla tak trochu proti její vůli, pod vodu. Jak sama tato herečka později řekla, byla to pro ní nejhorší natáčecí scéna z celého filmu, jelikož musela překonat velký odpor z potopení se pod hladinu. Vve skutečnosti se scéna nenatáčela v exteriérech, nýbrž ve filmovém ateliéru, kde byl v bazénu vytvořen umělý močál. (Lynette)
Reklama