Režie:
Karel KachyňaKamera:
Jiří MacákHrají:
Vilém Pfeiffer, Mária Markovičová, Petr Čepek, Marie Málková, Karel Chromík, Jana Hlaváčková, Václav Babka, Rudolf Hrušínský ml., Luděk Munzar (více)Obsahy(1)
Hospodářská krize dolehla počátkem 30. let také na obyvatele rázovitého moravskoslovenského venkova. Do rodné chalupy se z města vrací hlavní hrdina i se svou rodinou, protože nemohl nikde sehnat práci. Jenže mladší bratr jej nevítá s nijak otevřenou náručí... Režisér Karel Kachyňa se plně podřídil normalizačním požadavkům a natočil plochou ilustraci, která se zaklíná třídním bojem. Předlohu poskytl slovenský spisovatel Peter Jilemnický, ale dějiště bylo ve filmu pozměněno na folkloristicky vděčnější místo, aby režisér mohl vylíčit nejen místní kroje, ale také hudební zvyklosti. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (32)
Duvodem ke shlednuti bylo predevsim to, ze jsem chtel potesit svoje oci pohledem na puvab Marie Malkove. To se zdarilo na vybornou. Dalsim duvodem bylo doplneni znalosti o dalsi film K. Kachyni, ktery je mym oblibencem. To uz takova slava bohuzel nebyla. Dodelal to pak styl jakehosi folklorniho muzikalu (nebo proste tech pisni tam bylo prilis mnoho), coz se podle me k tematu uz vubec nehodilo. Kdyby to bylo cele natoceno jako syrove drama ze zivota chudych vesnicanu za dob krize, mohla to byt mnohem lepsi kvalita, herci to zvladali v pohode. Takze tentokrat nemuzu za vic, nez podprumer. Skoda. 2+ ()
Drsný příběh z doby hospodářské krize, sourozeneckého boje a nehostilnosti vyšší části Moravy. Krásně zpracované zvyky od masopustu po pálené čarodějnici, kdy máte opravdu chvilku pocit, že žijete na moravském venkově v první polovině 20.stol. skvělý výkon Petra Čepka. ()
Poplatné době vzniku: ostrakizovaní "bolšáni", naivní pánbičkářství ("modlí se ráno, v poledne, večer a přitom jsou na sebe jak psi") a frustrovaný hospodář pijan/palič (Čepek). Film je strukturován chronologicky od Třech králů, přes masopust, topení Morany po Velikonoce, dojde i na pohřeb a svatbu. Zobrazení jednotlivých lidových zvyků k těmto událostem patří k tomu nejzajímavějšímu z celého filmu. ()
Neprávem opomíjený film Karla Kachyni. Obraz hospodářské krize v roce 1932 na Valašsku, kde lidé marně shánějí obživu. Vesnice přežívaly, ale pokud v gruntu hospodařil takový sedlák, jakého mistrně zobrazil Petr Čepek (vedle Petrolejových lamp možná jedna z jeho stěžejních rolí), který i drobné výdělky propíjí a čeká na možnost vypálení rodné chalupy, aby získal slibovanou pojistku, pak jejich obyvatelům nepomůže ani vrátivší se synek Jožin, který hledá v rodném hnízdě záchranu pro svou rodinu. Krutost kapitalismu v plné nahotě, bídu lidí umocňuje jejich závislost na pověrách a církvi, jež přivádí do hrobu krásnou dívenku plnou života. Vše kolorováno lidovými obyčeji od Tří králů až ke svatebnímu obřadu. A ještě krásná role tehdy mladého Rudolfa Hrušínského jako vesnického blázna, který měl být zneužit při vypálení chalupy. Trošku jsem nepochopil roli potulného cimbalisty v podání Václava Babky. Tato role věčnému plívovskému učiteli neseděla. ()
Nemôžem uveriť, že Karel Kachyňa natočil tento film. Strašné a škaredé natoľko, že som to po 40 minútach vypol. ()
Drsný obraz moravského venkova za předválečné krize. Obrazy ze živoza střídány záběry na lidové veselice, průvody ap. Velmi kvalitně obsazený, jen lehce tendenční film. ()
Čepek je prostě více než nadprůměrný herec, ale ten scénář ! Působí to tak uměle, neživě, vykonstruovaně, a to mám moc rád filmy o sociální otázce- Kachyňovy Lásky mezi kapkami deště, to je jiná nebo Sestřičky. ()
Text distributora je pěkná blbost. A že bylo v době velké krize málo práce a chudoba, tak to si asi normalizátoři nevymysleli. Třídního boje tam moc není, Kachyňa to chytře nahradil ukazováním místního folklóru. Trochu tím trpí plynulost děje, na druhou stranu se dozvíte, jak se bavili lidi před téměř sto lety. Jak tam ty malí kluci rozhýbávají koruny stromů, to je slušný adrenalin. ()
"Tož bi! Bi! Na víc se stejně nezmůžeš!" Starnúci gazda Pfeiffer hospodári so synom Čepkom, ktorý si aj s manželkou Málkovou robí nárok na celé gazdovstvo a nervozitu z čakania až mu bude celé patriť pravidelne zapíja. Aktuálne prebiehajúcu hospodársku krízu na dedine pociťujú predsa len o trochu menej ako v meste, odkiaľ sa po rokoch navráti na čas druhý syn Chromík a bratovi naruší dedičské vízie. Rovnako ako v o 14 rokov staršej Lettrichovej adaptácii Bratia tu sledujeme stret starého a nového sveta, kedy ten starý zosobňujú lipnutie na majetku a zmeska kresťanstva a pohanských povier, svet nový spočíva v informovanosti, uprednostňovaní medicíny pred zariekaním a pomaly prenikajúcich socialistických ideách. "Ve sváteční den a se sekyrou v ruce, jak ten bolšán!" Rozpory medzi nimi symbolizuje napríklad scéna s kostolníkom, hotujúcim sa skopať na zemi miestneho slabomyseľníka Hrušínskeho mladšieho, narušujúceho bohoslužby pískaním na píšťalke, na obranu ktorého zasiahne uvedomelý brat z mesta. Všeobecnú bezútešnosť, z ktorej ma pred rokmi, keď som film videl prvýkrát, najviac iritovalo všetkými apaticky akceptované všadeprítomné blato na dvoroch aj cestách, odľahčujú hudobno-tanečné vsuvky v podobe fašiangov, vynášaní moreny a iných zvykov. Oproti slovenskému filmu absentuje násilie na deťoch, naopak alkoholizmus a v sebe dusená potlačovaná zloba sú prítomné v oboch. "Mordyjé samec, to už čepujou aj v záložně?" Veľmi dobré, vydarená atmosféra aj hudba, vynikajúce herecké výkony a keby sa ubralo z folklórneho skotačenia, bolo by to aj za plný počet. Takto za štyri ruské rybičky. ()
Petr Čepek je jako Vendel skvělý - dominuje celému filmu. Nemohu si ale pomoci - kdyby se odebrala neskutečně otravná folklorně-hudební-taneční čísla, tak by zůstal asi půlhodinový silně depresivní krátký film. A postava mladého Rudolfa Hrušínského mne neskutečně srala... Za Čepka 50% ()
No, rozhodl jsem se něco na hodnocení přidat, protože se snímku nedá upřít vysoká profesionalita. Těch folklórních vstupů rozhodně mělo být méně a kratších. Jinak souhlas s mým pět let starým komentem. -------------------------------------------------------------- //////Snímek naprosto o ničem. Podivná mluva, podivný "děj", podivné všechno. Směska drobných příhod odněkud z hor, čertví odkud. Sice se tam zpívá o Žitkové, ale pokud mne paměť neklame, tam se mluví naprosto jinak. Osudy těch lidí mne po tři čtvrti hodině přestaly zajímat. 201110184500/8106/8111 ()
V pražských kinech se promítal od 1.12.1975 (Kyjev) ()
Reklama