Režie:
Karel KachyňaKamera:
Jaroslav KučeraHudba:
Zdeněk LiškaHrají:
Luboš Knytl, Jana Krausová, Miroslava Šafránková, Otakar Brousek ml., Libuše Švormová, Josef Somr, Jaroslav Satoranský, Milena Dvorská, Petr Haničinec (více)Obsahy(1)
Sedmnáctiletý student Milan se chce zbavit svého chorobného strachu z much, který vznikl někdy v dětství. Teprve potom se bude cítit dospělý a zodpovědný za sebe a své činy... Vykonstruovaný příběh sotva někoho přesvědčí. I zkušení tvůrci mají své nevydařené opusy. (oficiální text distributora)
Recenze (52)
Sila hormonu. ()
Kachyňovy filmy mi obecně nijak zvlášť nesedí, protože je v nich nasekána spousta "uměleckých" pasáží, které ale umělecky nepůsobí, spíš jen uměle. V tomhle filmu se mu podařilo stvořit mimozemské monstrum, kluka, kterého kromě much nevyvede nic z rovnováhy, ani když je zavřený spolu s jednou mrtvolou a jednou polomrtvolou na minimálním prostoru, který pak o tomhle zážitku mluví tak nevzrušeně jak o nákupu rohlíků v krámě a který se ve své (post)pubertě svěřuje mamince s každým rande. Ale atmosféra 70. a 80. let je vystižena výborně, i s tím všudypřítomným strašením (v tomto případě ekologickými katastrofami). ()
Naprosto přehlížený film, který se může pochlubit skvělým hereckým obsazením. Zmatenost dospívání je předkládána s takovou doslovností, že to místy dosti mrazí. Přehlédnu-li pár věcí, které jsou dnes už "jen" úsměvné, zůstává z toho kvalitní zážitek. Doporučuju shlédnout. ()
Zase jeden neprávom opomíjaný český film. Scenáristom a režisérovi sa tu veľmi dobre podarilo vkĺznuť do duše a myslenia mladého muža. Okrem iného tu mal Kachyňa šťastné oko pri výbere mladých herečiek, Jana Pehrová a Mirolava Šafránková boli krásne, roztomilé, vzrušujúce... no proste radosť pozerať. ()
Voyerizmus kvitol už v takýchto dávnych časoch. Stačil foťák Zenit s teleobjektívom a balkóny oproti s množstvom zaujímavých ľudí. Život na panelákovom sídlisku je jednou z dôležitých tém v Kachyňovej tvorbe, u mňa jednou z najobľúbenejších. Tentokrát sú témou lásky 17-ročných stredoškolákov s príchuťou ekológie a tiež príchuťou niečoho zakázaného. Cesta do dospelosti nie je jednoduchá, má aj v tomto filme viacero podôb, či už je to prvá chlapská bitka, obhájenie svojho názoru, prejavenie odvahy alebo smrť muchy. Oficiálny text distribútora písal magor a bolo by ho najlepšie zmazať, nielenže je mylný, ale aj vynáša hodnotenie, čo by určite nemal. –––– Ty si myslíš, že tímhle zabráníš, aby přestaly kouřit komíny, smrdět auta, že se řeky najednou vyčistí a budou plné ryb? Takovou volovinou akorát podřežeš pod sebou větev. –––– Chlap se musí umět v životě poprát, když je v právu. ()
Karel Kachyňa natočil film o dospievajúcej mládeži. film je aj spomienkou na generáciu hercov , ktrorá bola v roku 1976 na začiatku svojej kariéry - J. Krausová , O.Brousek ml. , M . šafránková, M. Vašut ... Vo filme je výrazná hudba famózneho Zdenka Lišku. Zaujal ma aj Josef Somr , bol naozaj výborný .. Film hodnotím 50%... ()
Úžasnej film z období dospívání s úžasnou hudbou Zdeňka Lišky! ()
Poměrně bizarní kříženec uvědomělé ochrany přírody a vztahů dospívajících na Kladně 70. let. Herci, scénář i režie byli dost nepřesvědčiví, film také obsahoval dost momentů. kdy si člověk říkal proč to (nebo ono) tam vůbec je a proč na tohle vlastně koukám. Nicméně jedna hvězda za film jako takový, jedna za hodně ujetou hudbu a jedna za kladenské reálie. Také musím souhlasit s dost výstižnými komentáři uživatelů pytlík... a dobytek. ()
Velmi dobrý film, ve své době inovativní po obsahové i formální stránce. Prostě Kachyňa. ()
Zcela k neuvěření, že režisér tohohle filmu natočil Kočár do Vídně nebo Ucho. Zkrátka – i mistr tesař se někdy utne… Zdá se, jako kdyby se Kachyňa snažil chytnout druhý dech a odskočil si pro inspiraci (nechci úplně psát o vykrádání) k Antonionimu nebo Argentovi – tyhle scény ale působí na pozadí banálního děje dost roubovaně a jaksi nepatřičně. Navíc - Janě Krausové moc nejde tvářit se, že je jí sladkých 17. Jaroslav Satoranský (alias Kuba) v upnutém svetříku (varianta 1) nebo v koženém saku - zřejmě Tuzex (varianta 2) působí ještě víc asexuálně než obvyklým způsobem. Po delším zkoumání jsem usoudila, že filmové dialogy pocházejí s největší pravděpodobností z dílny Medvídka Pú a Prasá(d)ka. Jedno ale vím jistě – ten soundtrack s pilířní skladbou „Magdaléna“ musím mít… ()
Velmi zvláštní pojetí. Prostě Karel Kachyňa !!! ()
Hudbu pana Liška mám docela ráda, ale po půl hodině poslechu stále stejné skladby (ať už zpívané nebo instrumentální) mám dojem, že to nevydržím do konce. Nejvíc se mi na tomto filmu líbí jak jsou v něm někteří známí herci tááák mladí ()
Každý si tím musí projít a každý musí překonat překážky, jaké nám život nadělí. A o tom je tento zapomenutý příběh. Chlapec si užívá svoje problémy, lásky, nedorozumění s rodiči. Tedy, jak to většinou bývá, hlavně s otcem. Ona životní bariéra, kterou musí překonat, je zde prezentována pomocí fobie s mouchy. Fobie nijak tragická, aby se překonat nedala. A chlapec to dokáže. Nebude to mít jednoduché, ale osud mu, byť tragickou cestou, ten správný směr ukáže. Příběh jednoduchý a srozumitelný. Nenásilnou formou ukazuje jak není jednoduché soužití v pubertálním věku. Za normalizace vzniklo podobných filmů nespočet, a tento patří mezi ty kvalitnější. ()
Československý film snažící se o zobrazení tehdejší mládeže, jejich první zamilování, cíle do budoucna či vztahy s rodiči. Bohužel je na tuto průměrnou sondu do života adolescentů naprosto nevhodně navléknut, jak ostatně prozrazuje dementní název, jakýsi neznámý sci-fi prvek či snad hodně nemístná symbolika s létajícím hmyzem. Hlavní hrdina, student gymnázia a vášnivý fotograf Milan totiž trpí od dětství zvláštní fobií z much a pouze překonání této prapodivné choroby ho může definitivně postrčit do světa dospělých. Kromě této muší bizarnosti, je snímek plný nesmírně divných scén, jimž vévodí ta poslední se sousedkou M. Dvorskou. Ve vedlejších rolích se představili, J. Pehrová-Krausová, jako koketa Magdalena, milostný ideál Milanův a velmi častý objekt jeho fotografií. V roli Milanova despotického otce se velmi dobře předvedl J. Somr, jehož jsem snad nikdy neviděl zahrát špatně a nejednou svou postavou pomohl k lepšímu celkovému dojmu z filmového díla. Za zmínku snad jestě stojí přemoudřelý profesor J. Satoranský, jenž během výuky klade velký důraz na ochranu životního prostředí. Z mladých hereckých nadějí té doby se mi jevil poměrně zábavný hejsek O. Brousek, rival v boji o Magdu či M. Šafránková, nesmělá dívka zamilovaná do Milana. Nezáživnou podívanou korunuje Liškova monotónní psychedelická hudba a závěrečná zbytečně brutální nehoda. Zdá se, že natočením Smrti mouchy režisér Kachyňa podlehl tendenčním normalizačním tlakům shora, neboť tento jeho snímek hodnotím jednoznačně jako jeho zatím nejhorší a zcela neodpovídající tradiční režisérovy úrovně. ()
Pro mě příjemný náhled na sídliště 70. let, a život v té době v obrazech. Hlavní hrdina byl fešák a asi škoda, že už nehrál dál. Fotky všeho, krásná slečna i mladá paní, ekologie a třeba mytí aut v přírodě, sídliště a chata, a působivý odvoz raněných řeznickou dodávkou... ()
Snaha vykřesat něco z hloupého scénáře za cenu zrychlených vsuvek a kreseb mouchy apod. nevyšla. ()
**1/2.Budu si snad pamatovat jen krásnou Janu Krausovou,je hodně výrazná... ()
Nemá cenu nic napsat, uživatelka GlamourCat napsala naprosto perfektní komentář. Kdo chce znát můj názor, najděte si její koment. Dokonalost. ()
"Vykonstruovaný příběh sotva někoho přesvědčí". Ano, taky mě to u každé Marvelovky napadne, ale tady ani ne... ()
Moc nechápu negativní postoje k tomuto snímku, který se mi jevil být dosti svěžím dílem pro mládež, i když asi jako Kladeňák jsem vzhledem k lokaci filmu trochu předpojatý. Scénáristicky to sice opravdu není úplně zázrak, ale Kachyňa se s lehce obskurním příběhem poněkud voyeurského sedmnáctiletého fotografa s fobií z much vypořádal díky velmi kvalitnímu hereckému obsazení a Kučerově jako vždy vynikající kameře, jakož i kreativní práci se střihem, se ctí. Jestliže některé sedmdesátkové počiny Zdeňka Lišky nemile překvapí svým rutinérstvím, zde naopak nadšeně reflektoval nejnovější trendy a dodával snímku spoustu potřebné energie. Navzdory rozšířené představě o prorežimnosti Kachyňovy tvorby 70. let je tu navíc celkem silný ekologický osten, přičemž některé cynicky rezignované reakce (Somr vůbec v roli hrdinova otce předvedl mnoho mrazivě zábavných etud) na snahu mládeže o zlepšení životní prostředí nám dnes zní velmi povědomě a potěšilo mě i demaskování postavy gymnaziálního profesora v mile ustrašeném Satoranského podání, jehož naléhavě performovaná starost o ekologii končí tam, kde začínají zájmy stranického funkcionáře (autentický Haničinec), který si rád myje auto v potoce. ()
Reklama