Režie:
Ján KadárScénář:
Bill GunnKamera:
Richard C. KratinaHudba:
Zdeněk LiškaHrají:
Zero Mostel, Harry Belafonte, Ida Kamińska, Milo O'Shea, Gloria Foster, Eli Wallach, Anne Jackson, Stephen StrimpellObsahy(1)
Morris Mishkin je starší pobožný židovský krajčír, ktorý žije v New Yorku so svojou ťažko chorou ženou Fanny. Vo svojom živote postupne prišiel o všetko - jeho syn padol vo vojne, dcéra sa vydala a zmizla, jeho krajčírska dielňa vyhorela... Nemá už peniaze ani na lieky pre svoju manželku. Vtedy sa v jeho dielni objaví Alexander Levine, ktorý tvrdí, že je anjel, ktorého zoslal Boh, aby Mishkinovi pomohol. Má to však jeden háčik - anjel Levine je černoch... (STV)
(více)Recenze (18)
Predloha pre Kadárov zámorský pokus nebola asi pre filmovú adaptáciu ako stvorená a Kadár ako v prvom rade umelec na (nielen) radového diváka veľký zreteľ neberie. Typ filmu, ktorý som docenil až po nejakom čase, kým sa mi rozložil v hlave, jeho priame sledovanie nebolo zábavné ani v artovom zmysle slova. Nakoniec sa jedná o dosť smutnú záležitosť, ktorá sa nebojí ani v samotnom závere ukázať to, čo poznáme ako stareckú zatrpknutosť a tvrdohlavosť. Toto býva téma mnohých atraktívnych filmov, v ktorých starečkom pomáhajú pekní a solventní príbuzní a tí tak v nich tú zatrpknutosť dokážu bez problémov rozpustiť. Čo keď je ale vašou jedinou pomocou životom rovnako skúšaný nasratý otravný černoch, ktorý navyše tvrdí, že je anjel? Nechajte sa prekvapiť. ()
Ján Kadár natočil v emigraci dva výborné filmy, které ale zapadly, protože jim zřejmě chyběla "hollywoodská poleva". Anděl Levin je příběh dvou starých židovských manželů (skvělý Zero Mostel a neméně výborná Ida Kaminská), ke kterým je proti své vůli "do služby" přidělen černošský anděl (Belafonte). ()
V sedmdesátých a osmdesátých letech minulého století jsem se zalíbením četl knihy amerických židovských autorů, předeším Saula Belowa, I. B. Singera a Bernanda Malamuda. Vozil mi je Láďa Prášil z Indie. Krátká povídka (12 stran paperbackového vydání) Angel Levine (bez The) je ze sbírky Magic Barell (Kouzelný soudek) od B. Malamuda... A z filmu Jána Kadára na mě opravdu znovu dýchla atmosféra někdejší četby. Krejčík se zde sice nejmenuje Myškin, ale Maniševic, postava samotného Levi(na) - aluze na levi(taci) - je rozvedena, doktor Arnolda Berga a Sally se v povídce vyskytují pouze epizodicky, scéna ze synagogy byla organicky vynechána. A závěr: "Pero kroužilo k zemi. Maniševic zapalal po dechu, když zbělelo, ale byl to jen sníh... " A samozřejmě je nyní třeba vyřešit otázku: byl Alexander Levine anděl? Jak v povídce, a jak ve filmu? ()
Pôsobilo to na mňa veľmi chaoticky. Keď som film začal pozerať, upriamil som sa na vysoko kvalitnú technickú rovinu. Kadár nebol len tak hocijaký režisér a dokázal si ma získať už v úvodných titulkách. Príbeh však začal striedať nálady a atmosféru nemálo miešali aj herci. Nevedel som si vybrať medzi komikou a podtextovou tragikou. Ani po skončení filmu. S postavami som nemal problém stotožniť sa , skôr s témou. Na jednej strane som badal filozofický podtón, na strane druhej satiru. Asi som si mal najskôr prečítať predlohu. ()
Veliký posun v tématu i zpracovaní od Katky v roce 1949 k Levinovi 1970! Vnitřní přerod je patrný, přesto je to týž tvůrce, který se nebál nakousnout kyselé třešínky ani soudruhům za totality. Drama, které nepostrádá humorný podtext, rámují ženské postavy. Ida Kamińska dokresluje postavení svého životního partnera a zároveň tvoří pomyslný protipól mladé Glorii Foster. Hlavní střet mezi bílým a černým patří ale pánům a nabízí vskutku fantastickou podívanou! Kdo koho tu vlastně zachraňuje? Anděl žida nebo žid anděla? Vybraný kousek! ()
Galerie (10)
Zajímavosti (1)
- Americké kritiky vyčítaly Kadárovi, že kamera zobrazuje New York, jako kdyby se na něj díval turista, který se nechce příliš vzdálit od hotelu. [LFŠ 2010] (Krouťák)
Reklama