Režie:
Woody AllenScénář:
Woody AllenKamera:
David M. WalshHudba:
Woody AllenHrají:
Woody Allen, Diane Keaton, John Beck, John McLiam, Douglas Rain, Brian Avery, Mews Small, George Furth, Read Morgan, Don Keefer, Albert Popwell, Jackie Mason (více)Obsahy(1)
Pětatřicetiletý spolumajitel restaurace U veselé Mrkvičky, v Greenwich Village, jímž je klarinetista amatér Miles Monroe, se v roce 1973 musí podrobit poměrně banální operaci žaludečních vředů. Z narkózy se ale probouzí téměř o dvě stě let později, taková je výchozí situace sci-fi komedie Woodyho Allena. Hlavní postavou příběhu je opět nešikovný, nehrdinský hrdina, dostávající se vlastní nemotorností do neobvyklých situací... Režisér Woody Allen s patřičnou dávkou nadsázky karikuje společenské systémy s neomezeně vládnoucími diktátory, stejně jako zaručeně "dokonalé" politické systémy a ideologie. Příběh nezapře inspiraci futurismem, také tentokrát v ději nalezneme citace z grotesek Macka Sennetta, Bustera Keatona, Harolda Lloyda, Charlieho Chaplina, bratří Marxů, parafráze slavných filmových dialogů. Humorem shazuje některé psychologizující divadelní hry či nyní aktuální klonování lidských orgánů. Neméně důležitou součástí děje se stala hudba Woodyho Allena, jenž se tu představuje i jako její interpret na klarinet, v doprovodu vlastní dlouholeté skupiny The New Orleans Funeral Ragtime Orchestra a newyorleánské kapely The Preservation Hall Band. Není nezajímavé, že kostýmy k tomuto snímku připravil Joel Schumacher, který později více zaujal jako režisér například snímky Hráči se smrtí, Nebezpečný klient a Čas zabíjet. (oficiální text distributora)
(více)Videa (1)
Recenze (225)
(1001) -"Musíte pochopit, že všichni, které jste kdy znal, jsou dvě stovky let mrtví." -"Ale vždyť všichni jedli organickou rýži!" Je to zběsilá smršť nekoordinovaných nápadů, nebo to tak aspoň působí. Aluze na němou grotesku (a zvlášť asi Chaplina v Moderní době) je také silná a všudypřítomná. Vždycky jsem toužila použít slovo aluze ve větě, tak doufám, že jsem to udělala správně. Asi je to tím, že Woody sekal filmy jako Baťa cvičky a tak celý film i jeho fikční svět působí "jenom jako", jenom herci pobíhající v kulisách. Jistý nápad a úvaha jde na pozadí vycítit, ale je opracovaný a provedený jen s minimální dávkou pečlivosti. Nevypadá to zkrátka jako dílo tryskající ze srdce, což je mnou preferovaný druh filmů, zvlášť když pojednává o boji za svobodu. Možná to je ta pointa a Woody nevěří na boj a na svobody, ale v tom případě by za mě pořád dostal ne. A ještě jsem zapomněla dodat, že minimálně polovinu něžných citů, které ve mně Spáč vzbudil, si zasloužil scénou hry na Branda a Vivien Leigh. ()
U Allena mám nejraději jeho klasické komediální romance. Sleeper patří mezi ty snímky, jež se vůbec nedrží při zemi a jsou tudíž dost ujeté. I u tohoto filmu jsem se královsky bavil, ale přeci jen mi tam chybí to co u Allena hledám, přesah do skutečného života. A zdá se, že Woody tehdy ještě nebyl až tak vyzrálý filmař. Film místy nepůsobí celistvě a některé scény jsou v něm nadybtečné. Každopádně pořád se jedná o velice kvalitní a vtipný počin. Allen coby robot, nebo lidé sjíždějící se z orbu, jsou nezapomenutelné momenty. ()
WOODY ALLEN JE GÉNIUS. vždy som si to o ňom myslel a teraz to u viem. Spáč je úplne geniálna sci-fi komédia/paródia/satira/groteska. Jednoduchý námet zmrazenia a následného prebudenia umožnil woodymu s nadhľadom a odstupom karikovať a parodovať všetko, na čo mu prišla chuť. Rafinované a allenovsky geniálne dialógy, hlášky a vtipy sú popretkávané doslova groteskovými akčnými scénkami, do ktorýchzaznieva úžasná swingová muzika big bandu. Nezabudnuteľné kultové scény a ešte nezabudnuteľnejšie hlášky typu: "This is realy big chicken" alebo iné už spomínané v iných hodnoteniach - to všetko pokope v ani nie hodinu a pol dlhom diele, na ktorom sa každý (nielen woodyho milovníci, pre tých to je povinnosť) ale skutočne každý zasmeje schuti a do sýta ()
"New York Times z roku 1990: Papežova manželka porodila dvojčata" aneb Allenova satirická sci-fi parodie kdečeho. Okouzlily mě hlavně akční scény natočené ve stylu klasických grotesek, které se povedly vážně na výbornou, moc se mi líbila i Allenova němá komika v části, kdy se vydával za robotického sluhu. Vyloženě nudných míst bylo sice poskrovnu, ale co naplat, byla tam. I tak to jsou čtyři čisté hvězdy. ()
Opet jeden z tech starsich Allenovo filmu a tudiz takova blazniva komedie, po parodii na gangsterky a valecny filmy si vzal tentokrat do parady sci-fi. Dneska uz ten namet je celkem provarenej, ale v roce 73 to asi bylo hodne originalni. Nicmene prislo mi, ze tu neni tolik forku, kolik bejt mohlo, takze tu jsou sice opet paradni hlasky a skvely akce ve stylu grotesek, ale bohuzel sem tam i nejaky hluchy misto. Nicmene Allen podava jeden ze svejch paradnich vykonu a kdyz dela robota, tak je fakt perfektni. K tomu tu je mlada Keaton, ktera sice misty prehrava, ale k Allenovi se skvele hodi a vypada jeste celkem sexy. Slabsich 5*. ()
Galerie (57)
Zajímavosti (23)
- V jednom z pozdních rozhovorů Woody Allen uvedl, že film byl natočen jako pocta komikům, které hluboce obdivoval: Groucho Marx a Bob Hope. (jezurka42)
- Jedná se o první film Woodyho Allena, který má jasnou dějovou linku se začátkem, středem a koncem. Jeho předešlé filmy byly pouhou šňůrou gagů. (jezurka42)
- Při scéně na jezeře, kdy Luna Schlosser (Diane Keaton) leží na Milesovi Monroevi (Woody Allen, je zřetelně vidět změna její obuvi. Futuristická "kopyta" byla na okamžik změněna na obyčejné tenisky. (baribal)
Reklama