Režie:
Woody AllenScénář:
Woody AllenKamera:
David M. WalshHudba:
Woody AllenHrají:
Woody Allen, Diane Keaton, John Beck, John McLiam, Douglas Rain, Brian Avery, Mews Small, George Furth, Read Morgan, Don Keefer, Albert Popwell, Jackie Mason (více)Obsahy(1)
Pětatřicetiletý spolumajitel restaurace U veselé Mrkvičky, v Greenwich Village, jímž je klarinetista amatér Miles Monroe, se v roce 1973 musí podrobit poměrně banální operaci žaludečních vředů. Z narkózy se ale probouzí téměř o dvě stě let později, taková je výchozí situace sci-fi komedie Woodyho Allena. Hlavní postavou příběhu je opět nešikovný, nehrdinský hrdina, dostávající se vlastní nemotorností do neobvyklých situací... Režisér Woody Allen s patřičnou dávkou nadsázky karikuje společenské systémy s neomezeně vládnoucími diktátory, stejně jako zaručeně "dokonalé" politické systémy a ideologie. Příběh nezapře inspiraci futurismem, také tentokrát v ději nalezneme citace z grotesek Macka Sennetta, Bustera Keatona, Harolda Lloyda, Charlieho Chaplina, bratří Marxů, parafráze slavných filmových dialogů. Humorem shazuje některé psychologizující divadelní hry či nyní aktuální klonování lidských orgánů. Neméně důležitou součástí děje se stala hudba Woodyho Allena, jenž se tu představuje i jako její interpret na klarinet, v doprovodu vlastní dlouholeté skupiny The New Orleans Funeral Ragtime Orchestra a newyorleánské kapely The Preservation Hall Band. Není nezajímavé, že kostýmy k tomuto snímku připravil Joel Schumacher, který později více zaujal jako režisér například snímky Hráči se smrtí, Nebezpečný klient a Čas zabíjet. (oficiální text distributora)
(více)Videa (1)
Recenze (226)
(1001) -"Musíte pochopit, že všichni, které jste kdy znal, jsou dvě stovky let mrtví." -"Ale vždyť všichni jedli organickou rýži!" Je to zběsilá smršť nekoordinovaných nápadů, nebo to tak aspoň působí. Aluze na němou grotesku (a zvlášť asi Chaplina v Moderní době) je také silná a všudypřítomná. Vždycky jsem toužila použít slovo aluze ve větě, tak doufám, že jsem to udělala správně. Asi je to tím, že Woody sekal filmy jako Baťa cvičky a tak celý film i jeho fikční svět působí "jenom jako", jenom herci pobíhající v kulisách. Jistý nápad a úvaha jde na pozadí vycítit, ale je opracovaný a provedený jen s minimální dávkou pečlivosti. Nevypadá to zkrátka jako dílo tryskající ze srdce, což je mnou preferovaný druh filmů, zvlášť když pojednává o boji za svobodu. Možná to je ta pointa a Woody nevěří na boj a na svobody, ale v tom případě by za mě pořád dostal ne. A ještě jsem zapomněla dodat, že minimálně polovinu něžných citů, které ve mně Spáč vzbudil, si zasloužil scénou hry na Branda a Vivien Leigh. ()
Scéna, kdy majitel nachytá Milese, jak mu krade obří ovoce, chvíli se spolu klouzají po veliké banánové slupce a pak ho náš hrdina praští do hlavy se zděšeným " já jsem ubil člověka jahodou ", je charakteristická pro celou komedii. Akční sekvence, které připomínají staré grotesky se tu střídají s allenovskými údernými popkulturními hláškami a je to občas velmi vtipné, protože pokoušet se začlenit newyorského neurotického intelektuála do spokojené futuristické společnosti se zdá být přímo nadlidským úkolem. Zvlášt', když dívka, kterou potkal se zrovna přidala na stranu povstalců... ()
Výtečná sci-fi parodie, neodolatelně stylová a ujetá. Fascinující je způsob, jakým Allen dehonestuje náznaky orwellismu v námětu a jakým rozbíjí jakoukoli šanci k případné dobrodružnosti děje. "Akční" sekvence, pojaté jako groteska, jsou vskutku výtečné, stejně jako všudypřítomné výsměšné ostří, kterým Allen skrze "budoucí" paroduje "jsoucí". Je to inteligentní, je to ujeté a ano... místy je to poněkud nudné a bezradné... nicméně! Ty zážehy scénáristického i režijního důvtipu stojí opravdu za to. Je zvláštní, jak se to, čemu se Spáč pochichtává (ať už žánrově nebo celospolečensky), zůstalo aktuální i po třiceti letech. Proto se dá na Allenův příspěvek k žánru sci-fi stále dívat bez pachuti staroby na jazyku. ()
Protože jde možná o jediný film, kde vědci v budoucnosti zjistí, že kouření prospívá zdraví, má u mě Spáč mezi všemi SF snímky automaticky zajištěno určité výsadní postavení. Za zmínku stojí také přístroj zvaný Orgasmatron, který ovšem nevynalezl Woody (ba dokonce ani Lemmy, pějící s Motorovou hlavou song s tímto názvem), ale údajně už někdy v 60. letech zlý doktor Duran Duran z comicsové Barbarelly. ()
Naprosto souhlasím se zjištěním jedné mé oblíbenkyně, že Woody Allen snad nikdy nebyl mladý a k tomu přidávám, že Woody Allen dokonce nikdy nebyl fešák. Dokázal na tom ovšem skvěle postavit svoji filmovou kariéru. Tento snímek bych určitě zařadil mezi jeho zdařilejší. Má zajímavou myšlenku, spoustu vtipných momentů, a dokonce se dostalo i na potřebnou kritiku společenských systémů a strachu z budoucnosti, který může Woody hrdě zařadit mezi své ostatní fobie. Snímek měl po celou stopáž příjemné tempo a plynul velice rychle. Humor se také nestihl vyčerpat, takže filmu ve finále nemám moc co vytknout. Zároveň mi ovšem neposkytuje jediný důvod, proč bych měl mít zájem jej vidět znovu. Snímek zřejmě naplno ocení jen tak skupinka diváků, která nad Woodyho humorem systematicky hromadně masturbuje. Pro mě to byl zkrátka taková příjemná jednohubka, která nenadchne, ale rozhodně ani nikterak neurazí. Lepší 3 hvězdy. ()
Galerie (57)
Zajímavosti (23)
- Playboy, který se ve filmu objeví, pochází z listopadu 1972 a na jeho obálce je Lenna Sjooblom. (Kulmon)
- Spáč je jedním z mála Allenových pokusů na poli sci-fi. Své nápady týkající se filmu údajně konzultoval s renomovaným mistrem žánru Isaakem Asimovem. (ClintEastwood)
- Časopis Premeire zařadil film v roce 2006 mezi 50 nejlepších komedií všech dob. (Kulmon)
Reklama