Režie:
Marek NajbrtKamera:
Martin ŽiaranHrají:
Jan Cina, Ondřej Vetchý, Judit Pecháček, Jan Budař, Marek Daniel, Jana Plodková, Václav Kopta, Tomáš Jeřábek, Marián Geišberg, Jakub Žáček, Michal Dalecký (více)Obsahy(1)
Příběh nás zavede do městečka Pytlov na úpatí kopce Pervidle. Místní, kteří tu žijí běžným životem řemeslníků nebo sedláků možná ani netuší, že všechny jejich přestupky a nepravosti jsou pečlivě monitorovány místní pekelnou pobočkou. Hříchy zapisuje spravedlivě a neomylně kouzelné Čertí brko. Jednoho dne však přestane fungovat. Lucifer se rozhodne pověřit doručením nového čertího brka na pobočku Pervidle trochu zmateného čerta Bonifáce. Je to ten nejlepší úkol, aby se mladý čert otrkal ve světě. Bonifác se vydává do Pytlova a hned jeho první zkušeností je, že mu zdejší šejdíř kouzelné brko ukradne. Tím se spustí řetěz událostí, kdy Pytlov ovládnou místní vychytralci, lenoši a podvodníci, jimž se nakonec podaří uvěznit i samotného vládce pekel. Je na Bonifácovi, aby v sobě našel ty nejlepší vlastnosti a osvobodil Pytlov, Lucifera i získal srdce krásné Markétky. (Falcon)
(více)Videa (3)
Recenze (450)
Zoufale nevtipné, zvláště tam, kde se to snaží o nějaké ty humory. Základní premisa pekla závislého na jednom opraváři a jednom brku poněkud pitomoučká. Zamilovanost holky z hospody do jelimana, co se chová jak dement, je uvěřitelná jako že se Zlatovláska zamiluje do zlého krále. Chlap pod pantoflem. A potom všechny ty zbytečné politické konotace - k čemu to je v pohádce? Je snad určena jen pro pražské intelektuální publikum, které tyhle miliony chvilek ocení? Jinak samé nelogičnosti - proč čert Bartoloměj nehledá toho, kdo ho okradl? Proč rychtář hned souhlasí s naprostými nesmysly, když na něj krejčík nic nemá? (Kromě nějakého cáru papíru bez důkazů.) Odkud čerti furt berou v hospodě pivo, kdo jim je tam vozí, když cesta je zavřená? Jednání postav tady prostě nedává smysl, mantinely jsou tady divně nastavené a peklo je tu za dementní organizaci typu jakéhokoliv státního úřadu. Jo, a ty písničky, to taky bylo peklo. A vůbec, chci čerty, co jsou zlí, jako v S čerty nejsou žerty, a ne že se budou chovat jako poblblí metrosexuálové. --- EDIT: Fakt v pohádce pro děti může říct čert slovo "bordel"? Hele, že to celé byla parodie na pohádky? --- EDIT 2: Btw, jak tu všichni vychvalují politické narážky. Za pět let tahle pohádka bude zcela nepochopitelná. Možná dřív. A co zbude? Filmařsky nijak povedené dílko. ()
Myslím, že v historii české (vysokorozpočtové) pohádky nebylo dosud natočeno nic tak úmorně nudného a bez drajvu. 99 minut, v nichž se naprosto nic neděje, poslouží maximálně jako kulisa k vybírání starý kůže zpod place u nohy. Čertovo brko řadím na úroveň Troškových ublemcaností typu Princezna ze Mlejna 2, jejichž přínos pro diváka spočívá v tom, že "se tam něco hejbe". V Čertově brku se naštěstí tolik neřve. To mi ale nestačí. ()
S politickými aktualizacemi opravdu nemám problém. Ostatně v čertovských pohádkách je to věc běžná a v podstatě zcela žádoucí. Pokud to někomu vadí v téhle pohádce, tak se zjevně prostě jen bojí přiznat evidentní fakt, že král je nahý... Pochválit je třeba výpravu, obsazení, herectví i digitální triky. Roztomilé je zpracování pekla s neúnavně píšícím brkem a čerty-archiváři, stejně jako scén z hospody, s čerty přiopilými a skandujícími po způsobu sportovních fanoušků... Větší problém mám s celkovou rychlostí a obecně s postupy, které známe ze současných animáků. Samozřejmě chápu, že děti odkojené právě jimi asi lze těžko zaujmou čímkoli jiným, ovšem současně je to tak trochu cesta do pekel. Mimo to mi vadí i jakýsi obecný nelad všech scén. Chápu, že se rozpadá chalupa líného krejčího a amatérského zlatokopa, proč ale musí být zaneřáděné i okolí hospody? Proč rychtář chová prase v místnosti v níž bydlí? Aby bylo jasné, jak moc velká "díra" celé to městečko je? Fajn, ale tohle už tu bylo mnohokrát a daleko lépe, naprosto dokonale například v pohádce Tři veteráni. Podobná námitka se týká všech těch "zpěvů". Samozřejmě, že v pohádkách se občas zpívá, například v Lotrandovi a Zubejdě, v tomto případě to ovšem působí poněkud násilně. Poslední výtka se týká čertovských schopností. Lucifer nejprve Bonifácovi vytýká, že nic neumí, že se moc spoléhá na své nespolehlivé vynálezy, dává mu pro všechny případy KPZku aby nakonec sám, zbaven kouzelných předmětů, nebyl schopen se svou situací dělat vůbec nic? Dřevěné rohy a ocas z větví? Fakt? Prostě se nechá trpně popravit? Navzdory úsměvnosti úvah na téma "kam se čert dostane po smrti", je to celé přecejenom "trochu mimo". Stačí srovnat z luciferem z "Čertova švagra" aby bylo jasné, jak moc je to celé překombinované a divné... Celkový dojem: 75% ()
Jak pohádkový svět přichází o pořádné čerty. Ač je to nazírání převážně o čertech, vyskytuje se zde jich jen hrstka. Na pekelné okresní pobočce (takových poboček existuje povícero) na malém městě operují jen tři - vedoucí Václav Kopta, Lukáš Latinák a Jakub Žáček - a přílišný respekt nebudí. Jsou spíše zábavní. Ještě nižší počet jsem zaznamenal v samotném centrálním Pekle, odkud Lucifer všechny ostatní pobočky řídí, které působí čertuprázdně a kde s Luciferem přebývá (snad jen) mladý čert Bonifác, který se věnuje jen svým neužitečným vynálezům a čertí poslání je mu jaksi proti naturelu. A tak se přihodí, že na okresní pobočce přestane jednoho moc špatného dne, tedy pro čerty špatného, pro lidské hříšníky je to přímo bezva den, že kouzelné Čertí brko, s naprostou přesností zapisující lidské hříchy, přestane fungovat. Přísný Lucifer proto pověří nezkušeného Bonifáce, aby nové brko doručil z centrály na kleklou pobočku a současně tak nabral potřebné zkušenosti z pohlavního styku s lidmi. Rodičům nezletilých dětí jistě odlehlo, když se za záludným názvem pohádky v žádném případě neskrýval nežádoucí anatomický útvar na chlupatém čertím těle, nýbrž šlo jen o neškodnou magickou proprietu, jejíž pravý účel je osvětlen výše. A o co je méně čertů, tak voda v kotli se vaří na příslušný dorovnaný počet hříšníků. V hledáčku je především vypočítavý rychtář (Tomáš Jeřábek), co má na kontě zfalšované volby na starostu městečka, a záludný a líný krejčí Klouzek (Jan Budař), pasoucí jen po mamonu a objevení pokladu, který lstí vyfoukne naivnímu Bonifácovi jeho kouzelnou čertí krabičku, s jejíž pomocí se vetře na starostovo panství coby falešný hrabě, kde započne své intrikánské plány, které (mimo jiné) sestávají i z definitivního dobytí srdce sličné dcery hostinského (Judit Bárdos), na kterou si již dlouho myslí, a do které se čerstvě zamiloval i náš čertí panic, když ji na své cestě potkal. A co Čertí brko? To tak trochu omylem skončilo v moci krejčího Klouzka a po jeho zásahu už nemůže sepisovat v okresním pekle hříchy, načež v pekelné instanci zavládne chaos. A samozřejmě to ještě není všechno, to nejpodstatnější se odehrává v městečku Pytlov, co sousedí s kopcem, pod nimž okresní peklo sídlí a kam se záhy přesuneme. Začnu Ondřejem Vetchým, který z čertů žertovné kategorie přesedlal na knížete pekel, a nevede si nijak zle. Jan Cina už je trochu chorobná kategorie čerta, takže vedle propašování zpěvu, patrně pozůstatek z jeho účinkování v Ksichtu plném známých beďarů, nám do pohádky vlezlo i zjevné klišé o tom, že těmi nejzodpovědnějšími úkoly jsou pověřováni ti největší ňoumové. Ze záporných postav stojí za zmínku hlavně Jan Budař, druhý záporák Tomáš Jeřábek zůstal v jeho stínu, zbývající dva, Jiří Maryško a Marek Daniel, nejsou příliš kvalitně definováni. Marek Daniel zde po letech znovu utvořil pár s Janou Plodkovou, což lze chápat jako skrytou narážku na jejich úspěšné účinkování ve filmu "Protektor" (2009), který Marek Najbrt také režíroval. Hereckou rekapitulaci máme za sebou. A když jsme v pohádce, automaticky divákům naběhne i triková složka a její případné zpracování. No, je úplně obyčejná, až na působivě samo písmo tepající čertí brko, není absolutně ničím pozoruhodná a úroveň triků vrací kamsi před nástup Karla Zemana. Scénář je pln originalit i zjevných nedostatků a nedotažeností. Nedotaženostmi disponuje čertova magická krabička, úspěšně jsem například nepochopil smysl mince z bezedného měšce, která se do něj vrací bezprostředně po obdarování. Naopak poměrně originální je zjištění, že čerti chodí po Zemi v "civilu" a svoji pracovní uniformu, která sestává z oddělitelných částí, si berou jen na odnesení hříšníka. A můžete si směle připočíst i provokativní satirický podtext, který je režisérovi blízký. Za nejslabší a scenáristicky nejméně zvládnutou považuji finální fázi vyprávění, je rozháraná, málo logická, prostě v ničem neexceluje. Čerti, nesmrtelností obdaření, v ní dokonce čelí šibenici.To byl jeden z mála zajímavých prvků téhle problematické fáze. Výpravně, kostýmně i kamerou to vyhlíží jako dražší tv pohádka. Najbrt svůj pohádkový počin koncipoval dospěleji, to se mu i daří, neuhlídal si ale sestupnou tendenci vyprávění, a to, co svěže bavilo na začátku, už ke konci zapáchalo mírně spálenými čertími chlupy. Ovšem vymanit se z čertí tvorby mistra Trošky nedalo velkou práci. To by v tom byl čert aby to nezabralo (i na mistra Stracha). 7/10 () (méně) (více)
O třídu výš než Troškoviny, ale stále na míle daleko od pravé pohádky. Z Lucifera tu dělají romantickou bábovku a z čertů bandu buzerantů. To jsme to dopracovali. Dnes už prostě není tvůrce, který by stál alespoň za 3 pokémony a penál z HelloKitty. Marek Najbrt s pánama s čertím brkem v ruce, prostě nedokážou vybrousit charaktery postav natolik, abych si jednotlivé postavy mezi sebou nepletl. Postava Lucifera je stejně přihlouplá a šedá, jako postava šafáře, nebo hajného či kusu šutru ležícího u zablácené cesty. Pokud se tu tvůrci snažili o satiru a používali ironie (což je výmluva snad každého tvůrce, kterému jeho dílo nevyšlo), pak jsem pravděpodobně hloupější než syn fotbalisty a moderátorky VIP zpráv. ()
Galerie (81)
Zajímavosti (13)
- Do čertovské role se po více než třiceti letech od vzniku legendárního filmu S čerty nejsou žerty (1984) vrací Ondřej Vetchý, aby ztvárnil Lucifera. (ČSFD)
- Luciferův sál vznikl v bývalém kaolinovém dole u Nevřeně, 26 metrů pod zemí. [Zdroj: iDnes.cz] (rakovnik)
- Natáčelo se mj. na zámku Ledeč nad Sázavou, v Kutné Hoře, v několika lomech a v Národní přírodní rezervaci Voděradské bučiny, která patří do CHKO Blaník – i když se nachází mimo vlastní území CHKO Blaník. Dále v Kozlově, lomech Alkazar (scéna, kdy čert Bonifác vyleze z pekla) a Kobyla, Moravské Křižánky, Světnově a skanzenu Vychylovka. (jungewolf)
Reklama