Režie:
Stanley KubrickKamera:
Geoffrey UnsworthHrají:
Keir Dullea, Gary Lockwood, William Sylvester, Daniel Richter, Margaret Tyzack, Douglas Rain, Vivian Kubrick, Robert Beatty, Ed Bishop, Alan Gifford (více)VOD (3)
Obsahy(2)
Filosofická filmová opera. Evoluce a smysl existence lidstva v několika epochách, během kterých je člověk konfrontován se zlověstným a mlčícím symbolem mimozemského života. Science-fiction film, po kterém už filmové sci-fi nikdy nebylo jako dříve, a souběžně napsaný stejnojmenný science-fiction román, po němž se sci-fi literatura navždycky změnila. Jeden z největších mýtů filmové historie a společné mistrovské dílo dvou osobností svých oborů – režiséra Stanleyho Kubricka a spisovatele Arthura C. Clarka. Neopakovatelná cesta za hranice lidské zkušenosti, za hranice prostoru a času... (AČFK)
(více)Recenze (1 629)
Největší nuda světové kinematografie. 2 přelety vesmírné lodi dokážou zabrat filmové plátko na dvě a půl hodiny! Jo, asi jsem trouba a ignorant, ale já to poselství prostě nevidím. První hodina naprosto o ničem, pak sice přišla pasáž s Hallem a posádkou, která je jasně stoprocentní, ale zbytek opět jen nuda a ještě nakonec z mojí strany naprosto nepochopená. 2. Shlédnutí po 10-ti letech. Musím říct, že zas taková nuda to není, ale i tak, v dnešní době Gravitací a Interstellarů nemá příliš čím oslovit nové generace. ()
Upřímně – skotačivý valčíček o krásném modrém Donau jsem navzdory bombastické instrumentaci vždycky považoval za jeden z historických vrcholů hudební banality a jeho opěvované spojení s vesmírnými záběry u mě vyvolává spíš shovívavý úsměv než dechovou zástavu (edit z dubna 2013: Projekce z BD na velké úhlopříčce s obstojnějším zvukem v tomhle punktu pozměnila můj názor – když člověk vidí a slyší všechny detaily, výsledná monumentalita už dává té kombinaci mnohem větší smysl). Nevylučuju ale možnost, že bez tohohle kamínku by celá mozaika až po závěrečnou psychedelii nefungovala tak, jak funguje, tj. nevzbuzovala závratný a těžko vysvětlitelný pocit opravdového dotyku nekonečna (a aspoň v mém případě se ta působivost s přibývajícími léty ještě stupňuje). V dějinách kinematografie je jenom málo opravdových originálů a ještě míň takových, kterým se později nikdo ani nepřiblížil; toto je jeden z nich. ()
A člověk by si řekl, že nic nudnějšího, než Twilight není! Tohle je jeden velký omyl, katastrofa zabalená to překrásného obalu s ukrutnou červenou mašlí! Radši jít vykopávat bezy, než znovu shlédnout tento dlouhý pokus - omyl. odpad! ()
Těžko hodnotit. Ty části filmu, kde se něco dělo, byly excelentní a zaslouží si své vysoké hodnocení. Na druhou stranu, minimálně 30 minut by se dalo vystříhat bez ztráty jediné částečky příběhu a hned by se odysea tvářila přívětivěji... Kubrickova úchylka na dlouhé nicneříkající záběry mu v kontextu moderní kinematografie dost škodí. Rozhodně bych to neoznačovala za nejlepší sci-fi všech dob... A podle mě to ani nebylo čistokrevné sci-fi. Spíš bych to označila za částečně filozofický či psychologický film ve vesmírných kulisách, který sice nese poselství, ale dává příliš velký prostor vlastnímu názoru, nic nevysvětluje (čímž si to hodně ulehčuje) a hraje na vizuál, který ne každému musí sednout. Mně se třeba závěrečná vizualizace průletu nelíbila vůbec. A ohledně "intermission" si vážně klepu na čelo. Co to jako mělo bejt? Naštvalo mě i několik nelogičností v pohybu postavy prostorem, ty se ale dají omluvit stářím filmu. U některých záběrů jsem si ale naopak říkala, že jsou naprosto nádherné a jak to asi tenkrát točili? Každopádně, znovu bych to nemusela. 60% ()
reklama na iphone s hudbou justice ()
"Ultimate trip", který otřese vaším vnímáním společnosti, světa, vesmíru a vůbec. Odyssea i po tolika desetiletích uchvacuje svou precizní technickou stránkou, geniální hrou hudby s obrazem a zákeřnou filosofickou stránkou. Pro úplné pochopení a brzké (doufejme) plné hodnocení musím sáhnout po předloze. ()
Silný zážitok z tejto vizuálnej legendy. Nebyť posledných prechodov, nikdy by som nepovedal, že má toto nestarnúce dielo 50 rokov. Teším sa na 2. Pozretie ()
Zřejmě byla chyba, že jsem si předem říkal, na jak moc skvělý film se to vlastně budu dívat (Měl jsem prostě od toho až moc velké očekávání). Úvodní hudba filmu vás jasně hned naladí, ale jakmile skončí úvodní titulky, tak vás to pěkně zamrzí, protože po nich přichází velmi zdlouhavý úvod do světa opic. Masky na ten rok jsou perfektní, ale přijde vám že by to mohlo být klidně (cca) o třicet minut kratší. Doufal jsem že jak se bude vyvíjet děj, tak to bude mít nějakou pointu (že autoři tímhle filmem chtěli sdělit něco konkrétního, klidně nějakou myšlenku), jenže to tak není. Film je absolutně prázdný jak dějově tak emočně (žádnou scénu nebudete prožívat). Bohužel pro mě to byli zbytečně promarněné dvě hodiny. Nic méně musím brát ohled na to, že to vzniklo v 60. letech. V tom případě musím přilepšit, protože na tehdejší dobu to musely být fakt skvěle propracované vyzuální efekty. Nic méně tenhle film mladší generaci zřejmě neosloví. ()
Najskôr som 3x čítala knižku a potom asi po dvadsiatich rokoch som videla tento úžasný film. A moja fascinácia románom sa opakovala. Naozaj parádny film, so svojským pohľadom na život. ()
#6 všech dob dle kritické obce. Je zvláštní, že se jeden z nejlepších filmů všech dob nedostal tady ani do TOP 200. Nuda? Možná, ale strhující. Snad to někdy budu mít příležitost vidět v kině. TV to zabíjí. ()
Tohle je moje Bible. ()
Pure poetry. ()
Kdybych měl jmenovat jen jeden jediný film, byl by to pravděpodobně tento. ()
Po letech jsem se rozhodl přepsat komentář, protože ho nikdo nikdy nemohl číst (násobně 10 řádek +), 08/2019: U málokterého filmu lze použít přirovnání 'Jeden z nejlepších filmů všech dob'. Odyseu takto označím s ledovým klidem. Génie Clarka s Kubrickem zde spojila touha po preciznosti, ohromná představivost a jejich profesionalita. Oni dali vzniknout vědeckofantastickému mistrovskému dílu. Zhmotnění mnoha vizí či technologických nápadů je scénu po scéně až strašidelně přesné a uvěřitelné. Buď byli skutečně geniální, nebo měli zatracenou kliku. Já sázím na to první. Nedovedu si představit jiný snímek, který dokonale (dle našich dosavadních znalostí) popsal cestování vesmírem, zároveň ho posunul dál a k tomu dokázal mistrně filosofovat nad domnělou jedinečností a evolucí lidstva, jeho významem v kontextu nepoznaného. Do té doby (a troufám si napsat, že ani od té doby) se nikomu nepovedlo tak mistrně přepsat kinematografii (minimálně v rámci technických a dobrodružných žánrů) a uvést na svět nadčasové dílo, jehož síla sahá daleko přes prostor filmového pásu nebo stránek knih. ()
Obtížně uchopitelné, leč monumentální..hrůzu i obdiv nahánějící monolit filmového světa. ()
Takhle se píší dějiny. Opus magnus 60.tých let!!!!! ()
Film, který rozhodně není pro každého. Někomu se může zdát nudný a příliš dlouhý. Já jsem byl ale nadšený. Audio-vizuální stránka filmu je dokonalá a spojení vesmírných lodí a valčíku je tak originální a v Kubrickově podání přitom tak jednoduchý nápad, že jsem se divil, že to někoho nenapadlo už dříve. Příběh by se dal stručně shrnout do necelé hodiny, ale o příběh v tomhle filmu nejde. Tady jde o to nechat se unášet vesmírem a sledovat režisérovu geniální a v tomhle snímku obzvlášť nápaditou režii. Zároveň film vyvolává otázky o smyslu lidské existence, věčnosti, či technickém pokroku. ()
Na svou dobu výborné triky. JInak film byl dobrý. A nutí mě přečíst si knihu. ()
Stanley Kubrick je pro mne bůh. Jeho Doktora Divnolásku řadím mezy své nejoblíbenější filmy a i Olověná vesta, či Mechanický pomeranč jsou moje srdcovky. Ale s Vesmírnou odyseou je to horší. Nevím jak tento dnes již kultovní film správně uchopit. Ve filmu jsou nejen na tu dobu dokonalé triky, ale hlavně krásná hudba. Tento počin však vypadá jako slepenec panoramatických záběrů na vesmírná plavidla a lodě v doprovodu orchestrální hudby. Úvodní část nazvaná Úsvit lidstva je nejlepší část filmu a to hlavně proto, že se na plátně něco děje. To je ostatně největší problém filmu. Čekání. K čemu je, že vidíme překrásný pohled na planetu, jak okolo ní letí vesmírný koráb, když v další scéně je to stejné jen s jinou planetou a lodí. Když už si ve filmu postavy povídají, nebo se "jen" pohybují je krása na to pohledět. Na vyznění filmu názor nemám, než se totiž loď Discoveri 1 přesune o pár světelných let dál, ztratil jsem zájem o její osud a zbytek filmu jsem sváděl souboj sám se sebou o to, abych udržel víčka nahoře. Ve filmu je několik přímo geniálních scén a jak jsem zmínil, hned úvodní pasáž o tom, jak se prapředci člověka naučili používat ruce k něčemu jinému, než jen vybírání blech z kožichu, nebo když skupina vědců jde prozkoumat tajemný monolit a hlavně scéna s vypínáním HALa - tu píseň už asi nikdy nedostanu z hlavy. ()
Dlouho jsem tomuto snímku odolával a když jsem ho viděl, usoudil jsem, že jsem vlastně o nic nepřišel. Na hudbu se můžu koukat i doma, spořič obrazovky mám lepší a dokumentární filmy o vesmíru mě moc nezajímají. Nechci znevažovat dílo velkého Kubricka, ale čekal jsem od něj skutečně něco jiného. Nemám totiž důvod se ptát, proč ve filmu bylo tohle, co mělo znamenat támhleto. Jestli kult a duševní velikost filmu je jen o tom, abych si po filmu domýšlel vlastní teorie nebo se ptal, "co tím chtěl básník říci", pak to rozhodně nejsou filmy pro mě. I když občas mám rád myšlenkově hluboké filmy, tenhle byl tak hluboko, že jsem ani neviděl dno. Mnohým může film připadat jako úchvatný, ale mě neměl čím oslovit, byť jsem příznivcem sci-fi. Musím ovšem přiznat, že film svým zpracováním předběhl svou dobu. Zřejmě právě v tom je jeho kvalita. Ale takových je víc. Přesto mi film něco dal. Aspoň pochopím parodie na něj. ()
Reklama