Režie:
Stanley KubrickKamera:
Oswald MorrisHrají:
James Mason, Shelley Winters, Sue Lyon, Peter Sellers, Gary Cockrell, Jerry Stovin, Diana Decker, Lois Maxwell, Cec Linder, Terry Kilburn, Ed Bishop (více)VOD (2)
Obsahy(1)
Emigrant z Evropy Humbert Humbert je po příjezdu do města Ramsdale v New Hampshiru zasažen amorovým šípem a plánuje se oženit s Charlottou Hazeovou. Avšak jen proto, aby byl navždy blízko svému miláčku – Charlottině předčasně vyspělé dceři Lolitě! Filmař Stanley Kubrick prozkoumává téma sexuální posedlosti (námět, ke kterému se vrátí o 37 let později ve filmu Eyes Wide Shut) v této hořce komické a dojemně jímavé adaptaci románu Vladimíra Nabokova. James Mason hraje záludného a pošetilého Humberta, ženatého z nouze s Charlottou (Shelley Winters), který musí soupeřit s všudypřítomným a otravným Clarem Quiltym (téměř chameleonský Peter Sellers), když jeho duši polapí bezstarostná dospívající dívka (Sue Lyon) s oním „nádherným, poetickým a melodickým jménem“ – Lolita. (Magic Box)
(více)Recenze (284)
Filmová adaptace slavného Nabokova románu. Není mi záhadou, že se do zfilmování tohoto kontroverzního díla, pustil v raných 60.letech, zrovna maestro Kubrick. Málokdo by měl v té době, tu odvahu. Po velkofilmu "Spartakus", žánrově naprosto odlišná věc. Navíc s vědomím, že je to jeho, první britský film. A jak se toho zhostil ? No, jak jinak, než bravůrně. Stanley opět dokázal, že je fenomenální režisér. Pod jeho taktovkou, sledujeme příběh stárnoucího profesora, který je posedlý, mladinkou a provokující dívkou. Skrze manželství s její matkou, se dostane do blízkosti, terču své vášně. Píše si deník, kde se vypisuje ze svých erotických fantazií. Sbližuje se s Lolitou. Spřádá různé plány, jak se zbavit své ženy (matky) a být jenom s ní. Osud tomu chtěl a tak se i stane. Bez jakéhokoli jeho přičinění. S Lolitou, se vydává na dlouhou cestu, do míst, kde je pevně přesvědčen, že můžou společně a spokojeně žít. Ale jak to tak chodí, věkový rozdíl udá jednoznačný směr. Nemluvě o tom, jaké překvapení a zvraty, se derou na povrch, při konci filmu. Je to nadčasová myšlenka a zcela aktuální záležitost. Posedlost staršího muže, mladou pubescentkou. Denně se o tom dočítáme v novinách a časopisech. Slýcháme to v bulvárních magazínech. Pozorujeme to v našem okolí. A každý na to má, svůj názor a pohled. James Mason a Shelley Winters se zhostili ústředních rolí fantasticky. To je bez debat. Avšak, je tu ještě někdo, kdo je předčil. Postava, která je sice vedlejší ale i tak Vás ohromí a nadchne. Osoba, jenž i z těch málo scén, absolutně zpozorní Vaše oči. Není to nikdo jiný, než Peter Sellers v roli Quinta. Všechny jeho dialogy, jsem doslova hltal. Ta neskutečná dikce slov z jeho úst. Ta osobitost. Jeho sebejistota ve svém herectví. Dostal mě. Vším. Už jen kvůli němu, stojí Lolita za shlédnutí. ()
Komédia s vážnymi prvkami v príbehu o posadnutosti a paranoji jedného chlapíka. James Mason si ma postupne získal, zo začiatku bol z neho nesmelý pánko, ale postupom času uveriteľným prerodom dotiahol celé dielo do tragického záveru. Film však paradoxne ťahala vedľajšia postava v podaní brilantného Sellersa čo je pre film, v ktorom zatieni hlavných hrdinov nie až tak dobrá vizitka. Jeho výstupy a reči priam na jeden dych boli niečím čo okamžite naplnilo plátno. Zároveň jeho postava bola opradená tajomnými zjaveniami a prevlekmi a musím sa priznať, že moc mi nedoplo aká je jeho rola v príbehu a to bolo, samozrejme, dobré pre sledovanie. Páči sa mi, že film je na tú dobu stráviteľne vrstevnatý a tým pádom zaujímavý. Sue Lyon bola fyzicky dobre zvolená Lolita, ale výkonom veru nenadchla, to skôr jej filmová mamina Shelley Winters, až na jednu scénu rozčúlenia s významným prehrávaním, bola znamenitá a skvele stvárnená mužská stíhačka. ()
--Lolita, světlo mého života, žár mých slabin. Můj hřích, má duše. El-o-el-í-té-á: špička jazyka se vydává na třístupňovou procházku patrem a na "- tři!" ťuká o zuby. Lo. Li. Ta.-- První odstavec románu, který má v sobě více sexuálního napětí než celičký film. Nuda povýšená na umění či uměni povýšené na nudu. Vyberte si. ()
Mírně vyčpělý film, který už bude dnes stěží někoho pobuřovat nebo šokovat. Celé to na mě působí hodně divadelně a málo přesvědčivě, učitýlek je toporný, Sellers je velmi dobrý, Lolita trochu nevýrazná. ()
Je pravda ze Kubrick mohl pridat nejake odvaznejsi sceny, ale je to nejspis pouze dobou vzniku filmu...Herecke vykony vynikajici, Sellers opet zari...Lolitka opravdu nadherna. Pokud by si film po celou dobu udrzel kvalitu prvni pulhodiny, pet hvezd by bylo jasnych. ()
Předlohu jsem nečetl. Znám pouze úvodní větu románu: "Lolita, světlo mého života, žár mých slabin." Podpis samotného Nabokova pod scénářem mě navnadil, ale nikde ve filmu na mě nedýchnul ani závan toho elektrizujícího pocitu z oné první věty. Určitě jsem měl taky velká očekávání od Kubricka, neboť mě zatím v žádném svém díle, které jsem dosud viděl, vyloženě nezklamal. Ve filmu mě ale v podstatě nějak více zaujaly pouze pozdější žárlivé scény a potom samotný konec. Přesto mi ta stopáž, zřejmě díky té morální nejednoznačnosti vyznění příběhu, překvapivě nepřišla až tak nekonečná. ()
Zpočátku mi připadalo, že pustit si Lolitu v předmaturitním období (ano, je sice pozdě dohánět zásadní mezery, ale...) bude jako koupit si štěně po spoustě odříkání a slibů. Celkem omyl, kámo. Místo štěněte jsem totiž dostala dost nudného křečka. Moc neběhá, spíš jen tak 152 minut polehává, sem tam pohne packou, že už už čekám nějakou akci, ale smůla. Škoda, kožíšek jako štěně měl, potenciál taky. Účel Lolita sice splní, nicméně chybí mi tu hodně, především trocha té skandálnosti, která by z ní měla být cítit (možná je to i tím, že Lolita vypadá spíš než na 13 na 25). ()
Kdybych to nevěděl, tak bych nikdy neřekl, že tento film natočil zrovna Kubrick. Očekával jsem, že i přes dobu vzniku se do ní promítne alespoň trochu kontroverze, kterou ve své době vyvolala kniha. Vlastně můžeme shlédnout poměrně nezáživné převyprávění příběhu s předvídatelnou katarzí. Uznávám, že zfilmovat tuto klasiku je oříšek, ale zrovna od Kubricka jsem očekával něco víc. I přes všechno, film příliš nenudí a herecké výkony taky ujdou. ()
Kdyby měla Lolita o 30-45 minut méně, bylo by to mnohem údernější a divácky stravitelnější. Těch 150 minut s přihlédnutím na jistou vykastrovanost diváka nudí častěji, než by chtěl. Schválně jsem se podíval na děj knihy a je mi líto, že se do filmového zpracování ty nejkontroverznější scény nedostaly, logicky, protože, zvlášť v tehdejší době, by to způsobilo pěkný poprask. Režie Kubricka samozřejmě jistá a přehledná, proto je škoda výsledného mdlého dojmu. ()
Celou dobu jsem si říkal, že tohle nemohl natočit Kubrick. Ne proto, že by to bylo nějak špatný, to vůbec ne. Spíš tu prostě není vůbec znát. Kubrickova genialita se někam vytratila. Ale nebylo to špatný. Ale třeba by to dopadlo líp, kdyby si Kubrick sám napsal scénář, ale tak asi pro něj byla lepší volba, že scénář bude psát ten, kterej napsal i knihu. Ne že by to vyloženě nudilo, ale je to takový prázdný, bez emocí. Snad až na konci jsem fakt zíral, ale jinak je to takový obyčejný. Na druhou stranu souhlasím s myšlenkou, že věk opravdu není jenom číslo. Jeden z těch slabších Kubricků. ()
Ta stopáž je v kombinaci s absencí snad čehokoli zajímavého (alespoň pro dnešního rozmazleného diváka, jako jsem já) skutečně vražedná. Velice dobře natočeno, což jistě mnozí ocení, mě ale zajímal příběh a děj a ty tu jsou skutečně velice plytké. Postavy až na vyjímky ploché, ty výjimky jsou ale zase bohužel neskutečně otravné. Žádná sexuální scéna, žádné napínavé drama, žádný nervy drásající thriller.. čehokoli dobrého, co se z tohoto námětu mohlo vyklubat, jsem se v něm nedočkal. Sice ne vysloveně útrpná ale každopádně nudná podívaná a z mého pohledu ztráta času. 2/5 ()
Přece jen pořád začátek tvůrčí filmografie Stanleyho Kubricka, když ještě ty kousky, pro které si ho pamatujeme, teprve přijdou, tak v šedesátých letech už z něj byl někdo. Přece jen měl za sebou celovečerního Spartaka, který dodnes drtí veškerou tematickou konkurenci.. Je tak možná zklamání, že po dvou dobových, ne-li skoro historických snímcích si vybral Kubrick právě adaptaci literární klasiky jménem Lolita.. I přes spolupráci autora na scénáři, i přes odvážnost a posedlost Kubricka látkou, a nutno říct, že Lolita stejně předběhla svoji dobu, a to bohužel až tak, že je naneštěstí silně cenzurovaná, čímž nejen, že potlačuje charakteristickou skandálnost díla, ale dost možná vyznívá nakonec i trošku jinak.. Příběh staršího Humberta, který se znovu ožení s osobou, jež ale od začátku nemiluje a do svazku se vměstnává jen proto, že objektem jeho touhy je dcera jeho nastávající. Ovšem je si vědom absurdnosti a zkaženosti celého potencionálního vztahu, a tak svoji lásku potlačuje a průběh jí dává jen na stranách svého deníčku.. Skutečně jiné to je, až když si jeho nevlastní dcera Lolita uvědomí, že i ona chová k "tatínkovi" vlastní city a tenhle rozumem potlačený vztah mu začne podsouvat i z její strany. Tak co zvítězí animální přitažlivost anebo rozum?.. Kubrickova Lolita je pořád solidní (i když někdy lehce rozvleklejší) a i bez vizuální stimulace nemá problém s tím diváka svou zkažeností dráždit a v tomhle ohledu našli tvůrci rozměr knihy v pouhé představě sledujícího. Jenže taky dali nesmyslný prostor postavě Quimbyho v podání komického Petera Sellerse, který se nejen do role nehodí, ale vlastně ani do podobně vážného snímku a jeho charakter je tu pokaždé na škodu.. Velice poutavě odvedený pohled na události psychikou Humberta s neméně strhujícím závěrem a i když by to mohlo být kratší, rozhodně Lolita umí (smyslně) překvapit.. 70% ()
jsem zvyklá na knihu a na film z roku 1997, proto přeadaptovat se na novou vizi Lolity bylo pro mě trošku složité. Navíc s dnešní době film už trošku ztratil na skandálnosti, člověk se při koukání musí přenést o 40 let do minulosti... Ale z lásky ke Kubrickovi 4 :) ()
Musím povedať, že kniha sa mi páčila viac, pretože film na mňa pôsobil monotónne a sucho. Čakal som viac extravagancie a škandálnosti. ()
Po pravdě, tahle verze na mě nějak emočně nezapůsobila... Možná to je tím, že ve verzi z roku 97 se z toho tématu vytěžilo daleko víc. Navíc, herečka v hlavní roli mi do té role vůbec nezapadla. Obrovskou výtku mám k postavě Quiltyho - jistě, sám Nabokov psal scénář a své pojetí chápal nejlépe asi on, ale postrádám tu tajemnost, tu temnou postavu v koutě, od které se táhne dlouhý kouř... na místo toho nastoupil Peter Sellers, který není špatný; avšak jeho role Quiltyho coby v brýlích se chechtajícího umělce se mě absolutně nedotkla. James Mason hrál skvěle, škoda že to bylo celé takové chladné... Přesto se na to dívalo docela dobře. ()
Mistrovsky natočená epizoda z komplikovaného vztahu muže ve středních letech a mladé dívky. Kniha je samozřejmě kniha, ale myslím si, že to podstatné film vystihuje skvěle a kdyby byly všechny filmové adaptace tak kvalitní, nikdo by neporovnával stohy papíru na dva týdny čtení a pár stovek metrů filmu, které se protočí za dvě a půl hodiny. Bohudík tomu tak není a pokud chceme víc, kniha nás přítáhne. Musím říct, že tohle je zatím jediný Kubrickův film, u kterého jsem se dokázal nahlas zasmát i těm nejmenším a zdánlivě nepříliš vtipným detailům, které ovšem vyzní o to víc. Tím nechci říct, že by to byl hlavní aspekt, kvůli kterému film beru pozitivně a že to beru jako komedii, ale tady z každého výrazu Masonova obličeje vidíte, na co zrovna myslí, i když smysl jeho proslovů je úplně jiný. A to je perfektní a pro mě docela důležité. Stejně jako samotný vývoj filmu. Je vidět, že Kubrick kladl na herce velký důraz, což je u něj známo. Film ukazuje nitro hlavního hrdiny, které je naplněno touhou po dívce, s kterou nemůže být bez toho, aby někdo nevyzvídal, nepomluval atd. Výsledkem je neustálá snaha někam ujíždět. Takzvaná Humbertova (James Mason) touha po cestování. A Lolita, která ve svém věku není tak oddaně zamilovaná, jak by bylo třeba a jak se může zdát nám stejně jako Humbertovi. Nicméně ukázka odmítavě toužebného postoje společnosti je jednoduše ukázková, i když pro film spíše okrajová. Kdo by nebral Lolitu? Zajímavá je také její matka, kterou máme za příšernou ženskou (což samozřejmě je), ale ten milý Humbert se do podobného stavu lehce dopracoval. Za vším stojí jednostranně vyhrocená láska, jejíž projevy jsou v nepohodlných situacích čistě negativní, psychopatické, nerozumové. A je to pochopitelné. Provokativní snímek to dnes pro většinu lidí nebude, v tehdejší době to mohlo být jiné. Přesto se jedná o kvalitní unikát, který by fanouškům filmu neměl unikat. ()
Modernejšia verzia ma neskutočne nudila, ale toto bolo iné kafé. Plus hviezdička za Petra Sellersa. ()
Obě verze filmové Lolity mají své plus, a své mínus. Tahle má neskutečnou vážnost a intenzitu, ale zase je příliš dlouhá a některé scény jsou zbytečně natahované. Stopáž se tím protáhne na nepříjemných 152 minut. Což by mi nevadilo, kdyby snad ve filmu více stupňovalo napětí. Navíc jsem si nemohla pomoct, ale Prof. Humbert měl by v tomto provedení neskutečně nesympatický (na rozdíl od verze 1997) a tím jsem měla problém pochopit Lolitu i její matku, a vůbec celou situaci, ve které se tyto smutné osudy odehráli. Zase ale, tahle verze měla Petera Sellerse, který byl jako Quilty odvážím se říct nezapomenutelný. Také Lyon jako Lolita pro mě byla uvěřitelnější a asi i půvabnější. A možná taky vlastní atmosféru tím, že se to tolik nezabývalo sexuálním vztahem, ale spíše i celým okolím, i když si nejsem jistá jestli je to přesně to, co jsem od toho filmu očekává. Jinak jsem byla dost skeptická, ale nakonec je můj pocit z celého filmu spíš dost příjemný. I když by se tomu dalo dost věcí vytknout, byla to zajímavá podívaná. Viz komentář k verzi 1997. ()
Lyneova Lolita (1997) je dráždivější, sexuálnější, Kubrickova zase krásnější a procítěnější. Kubrick určitě vyhrává i co se týče dialogů a výpravy. Nakonec nedokážu rozhodnout, která filmová verze je lepší. Jisté je jenom jedno, Lolita je úžasný a nadčasový příběh, který je stejně podmanivý a okouzlující, ať už je vyprávěn kýmkoliv. ()
Stanleyho první film, do kterého mu už nikdo "nekecal" a mohl hercům doslova "šlápnout" na krk a vymačkat z nich vše jako z tuby zubní pasty. Přesně tak na mě působí výkony Masona a Winters, kteří při některých scénách museli potit krev a zažívat vlny frustrace nad neustálým opakováním dlouhých a vypjatých scén, ovšem výsledek stojí za to. Výjimkou je snad jen Sellers, který byl, jak známo, obdobně puntičkářský jako Kubrick a jeho herecký um působí velice nenuceným dojmem. Nejdůležitější rozhodnutí muselo padnout při výběru Lolitky. Ovšem z výkonu 14-ti leté Sue Lyon jsem byl skálopevně přesvědčen, že výběr byl neuvěřitelně podařený a přesný. Subjektivně tedy vidím opět špičkově odvedenou filmařinu, jak je to jen u pana Kubricka zvykem. Důvodem o jeden díl nižšího skóre než maxima je jen a pouze samotný námět, tedy knižní předloha. Příběh prostě a jednoduše není příliš zajímavý a vtahující jako téměř všechny pozdější v Kubrickově tvorbě. ()
Reklama