Obsahy(1)
Profesor Grant podepíše smlouvu s dr. Selínem o prodeji svého vynálezu studeného světla, avšak plány vynálezu zůstanou uschovány v Grantově bytě. Jednání tajně vyslechne iluzionista Durk, který se chce vynálezu zmocnit. Po několika dnech je Selín nalezen mrtev a jeho přítel ing. Bell upozorní policii na žárovku naplněnou jedovatým plynem. Durk vystupuje na oslavě narozenin Grantovy dcery Anny a zmocní se plánů vynálezu. Podle zanechaného otisku ruky policie zjistí Durkovu totožnost, i když podle jejích záznamů má být Durk ve vězení. Ukáže se však, že Durk za pomoci dozorce Karbana uprchl a nastrčil místo sebe slabomyslného bratra... (ČSFD)
(více)Recenze (25)
Snaha priviesť americký štýl do československých luhov a hájov (ako o tom zaujímavo píše Douglas) neoslovila tak, aby som šiel s hodnotením vyššie. Faktom však ostáva, že každý, kto si na rodinnú oslavu ako zabávača pozve niekoho s desivo démonickým výzorom kúzelníka a mága Durka, si automaticky koleduje o problém. ()
S ťažkosťou musím oznámiť, že toto dielo, ktoré mi tak dlho unikalo a od ktorého som čakal majstrovské dielo ( pričom je, ale len v málo scénach ), nieje zadosťučinením. Nemú kinematografiu zbožňujem. Kategoricky, z každého štátu tohto sveta. Ale drajv, nadsázku a akčnosť žánru, v ktorom tento snímok vznikol, rozhodne nedosahuje. ()
"Nebojíte se, pane profesore převratu, který váš vynález způsobí?" . . . . // "Obava nesmí být žádným poutem. Kam bychom došli, kdybychom se bránili pokroku?" . . . Československá filmová kriminálka rozhodně nezačíná rokem 1933 a Vraždou v Ostrovní ulici, pozoruhodný kousek v tomhle žánru lze najít již dekádu před tím. Film je sice vzhledem na rok vzniku němý, ale ve srovnání se zmíněnou "Ostrovní ulicí", jejíž tvůrci se ve víru atraktivity zvukových možností zmohli spíše na studiovou inscenaci, Otrávené světlo mi připadalo více fascinující. Film se zajímavou zápletkou, ve které je skryta rovněž myšlenka o nebezpečí vynálezu (jak pro možnost jeho zneužití, tak pro ohrožení vynálezce ze strany zločinců), mě bavil svou mnohotvárností. Dochází i na drobný groteskní prvek v podobě kočky lozící dortem, ale jde spíše o drobné odlehčení. Celkově se vyprávění nese ve vážném stylu, má slušnou temnou atmosféru, na svou dobu zručně odvedené akční scény a dokonce již v roce 1921 retrospektivu! Záběry a aranže studiových scén jsou skutečně precizně vycizelované do detailů. První režisérův film ze stejného roku Příchozí z temnot mne neoslovil, přesto mohu říct, že Jan Stanislav Kolár patřil k poměrně invenčním tvůrcům němé éry čs. kinematografie. Příliš mi nesedla novodobá hudba použita pro restaurovanou kopii, ale zato tvůrci filmu z 20. let holt nemůžou. 80% (# Challenge Tour – 52 roků filmu za 52 týdnů) ()
Z českých tvůrců němé éry to byli zejména režiséři i scenáristé Karel Lamač a Jan Stanislav Kolár a s nimi kameraman Otto Heller, kdo se nejsystematičtěji pokoušel pochopit a posléze uplatnit estetické normy hollywoodského (či obecněji mezinárodního) stylu i vyprávění. Jan Stanislav Kolár velmi rád využíval při výstavbách zápletek tehdy oblíbeného narativního prostředku flashbackových vsuvek. Karel Lamač zase upřednostňoval přímočaře vystavěné vyprávění založené na vzájemném rozvíjení se několika dějových linií a pečlivě rozplánované analytické střihové skladbě. V jejich samostatných projektech Kolára a Lamače postupně nabývaly tyto osobní preference na dominanci, nicméně ve společně napsaném a režírovaném Otráveném světle dosáhli mimořádně hladkého a efektivního průniku. Šlo o jejich druhý v tvůrčím tandemu natočený film – a důležitou ženskou roli si v něm zahrála právě Anny Ondráková. ___ V Otráveném světle je zápletka vystavěna kolem motivu převratného vynálezu profesora Oskara Granta, který večerní a noční dobu proměňuje ve slunečný den. Jeho vynález sice může posunout vědecký vývoj prudce kupředu, ale zároveň jej lze snadno využít ke zločineckým záměrům. A zatímco se za týden očekává velkolepá oslava narozenin profesorovy dcery Anny (Anny Ondráková), profesor Grant ve spolupráci s agenty Světového svazu průmyslníků vyjednává, jak plány vynálezu zabezpečit před možným pokus o krádež. Mezitím ale dojde k vraždě pomocí jedovatého plynu v žárovce, již vyšetřuje odvážný inženýr Milan Bell (Karel Lamač). Ten začne mít podezření, že mezi profesorovým vynálezem a úkladnou vraždou může být spojitost. Vydá se proto po stopě zákeřného padoucha i jeho bandy, přičemž zároveň narůstající sympatie mezi Bellem a Anny, která je nejen krásná, ale i nebojácná. ___ Jan Stanislav Kolár a Karel Lamač (oba si ve filmu zároveň zahráli důležité role) rozpracovali vzorec kriminálního příběhu s fantastickými prvky. Hrdinové rozkrývají tajemství v minulosti, aby mohli odhalit záhady současné, zatímco padouchové neberou na nikoho ohledy. Na rozdíl od většiny jiných českých filmů své doby Otrávené světlo nečlení vyprávění na víceméně samostatně fungující epizody. Průběžně se rozpracovávají motivy představené hned v prvních scénách, a zároveň jsou prokládány odůvodněnými vstupy do minulosti. Tyto flashbacky pak tok vyprávění nerozbíjí, ale logicky propojují jeho jednotlivé části a ve správný okamžik objasňují události v přítomnosti skrze dění v minulosti. Hodinový film (při rychlosti projekce 24 okének za sekundu) proto tvoří dějově jednotný celek s dílčím vyvrcholením v polovině. Divákova pozornost je přitom pozorně vedena pomocí analytické střihové skladby, kdy se od celkových záběrů přestříhává na detailnější záběry jednajících postav a důležitých objektů, případně se posiluje napětí křížovým střihem mezi různými prostory. ___ Tyto narativní a stylistické postupy už byly sice v dané době běžné pro hollywoodský film, ale na poli celovečerního filmu představují v české němé kinematografii spíše odchylku. Zejména to platí do první poloviny dvacátých let – a jestli s nimi někdo záměrně pracoval, byl to právě Lamač, méně často Kolár či nárazově někteří jejich stálí spolupracovníci (Karel Anton, Přemysl Pražský). Otrávené světlo bezesporu představuje impozantní výsledek Lamačovy a Kolárovy spolupráce, který navíc vedle naznačených kompozičních postupů systematicky zapojuje i prostředky hvězdného systému. To se projevuje na Karlu Lamačovi a Anny Ondrákové v hlavních rolích. Anny Ondráková tu hraje – stejně jako o rok později v Drvoštěpovi – postavu, která se stejně jako ona jmenuje Anny. Spojuje v sobě dívčí rozpustilost, lehkou koketerii, ženskou emancipovanost a schopnost odvážně se střelnou zbraní v ruce jednat v situacích, které to vyžadují. ___ Míra využití sílícího hvězdného potenciálu Karla Lamače a Anny Ondrákové je v Otráveném světle nezpochybnitelná. Ačkoli je totiž v tomto příběhu řada dalších důležitých i méně důležitých postav, Karel Lamač i Anny Ondráková nad ostatními jednoznačně dominují. Jeden, druhý nebo oba zároveň se vyskytují ve více než padesáti procentech záběrů a nadpoloviční zastoupení pak mají i v trvání své přítomnosti na plátně. Jasně naznačované milostné pnutí jejich postav zároveň dynamicky rozvíjí dějovou linii kriminální a posiluje působivost dvojitého akčního finále, které stejně jako celá žánrová zápletka nepostrádá ani jemnou sebeironii. To vše ale koneckonců budete moci posoudit sami, až tento neprávem zapomenutý český němý film uvidíte - s trochou štěstí už brzy i na DVD! () (méně) (více)
Karel Lamač bol významným a plodným filmárom svojej doby a už jeho tretí film zniesol všetky znaky kvalitnej zábavy. Otrávené světlo má skvelý scenár a réžiu a vonkoncom nezaostávajú ani technické parametre filmu. Vrstevnatý dej, podporený flashbackmi, je atraktívne vtlačený do jednej hodiny a ponúka silnejší dojem. Je na škodu veci, že film nie je opatrený doprovodnou hudbou. ()
Galerie (9)
Zajímavosti (4)
- Společně s Otráveným světlem v roce 1921 produkoval KALOS (Karel-Anny-Lamač-Ondráková-Společnost) také prolog Jak byla Anny Ondráková získána pro film a v roce 1924 Bílý ráj. (NinadeL)
Reklama