Režie:
Fritz LangScénář:
Fritz LangKamera:
Joseph RuttenbergHudba:
Franz WaxmanHrají:
Sylvia Sidney, Spencer Tracy, Walter Abel, Bruce Cabot, Edward Ellis, Walter Brennan, Frank Albertson, George Walcott, Arthur Stone, Morgan Wallace (více)Obsahy(1)
Vlastník benzínky Joe Wilson (Spencer Tracy) má konečně dostatek peněz, aby se mohl oženit se svou snoubenkou Katherine Grant (Sylvia Sidney). Na cestě k ní je však zaměněn za nebezpečného únosce a uvězněn. Brzy mu hrozí lynč. Ani on však nebude úplně bezbranný... Podle povídky Mob Rule Normana Krasny. (Pohrobek)
Videa (1)
Recenze (86)
Fritz Lang bere diváka jako sobě rovného partnera do diskuze. Jeho moderní filmová řeč je dokonale srozumitelná a mnohem příjemnější než pohled na zfanatizovaný dav v plné ráži. Jeden by se ostýchal, dva by se ostýchali, ale tři už si rádi kopnou. Pobaví nastíněný paradox, že Ústavu Spojených států lépe znají cizinci (na které je vždy svalována vina). S postavou Spencera Tracyho jsem plně soucítil a vyjma posledních pěti minut bych se zachoval stejně. Anebo možná taky ne. Rád bych věřil, že ne. 90% Zajímavé komentáře: genetique, Ajantis, Zakk ()
Lang si pro svůj hollywoodský debut vybral nadmíru zajímavý příběh (který se dá při troše fantazie děsivě snadno napasovat na současnou uprchlickou hysterii). Bohužel, právě příběh a jeho dispozice tomu typickému hollywoodskému tvaru ale trochu srážejí vaz. Hlavní mužská postava je poměrně plochým, nepropracovaným a dost nasraným jelitem. Všechny psychologické pohnutky a dilemata (tedy to, co by u takového příběhu podle mě mělo být největší silou scénáře) jsou tak potlačené a děj i postavy přicházejí o svoji hloubku. Výjimečně tak musím říct, že daný příběh by snad možná fungoval lépe v evropsky laděném provedení. To ale neznamená, že by byl Fury špatným filmem. Snad až jen na ten pitomý a bohužel zcela nevyhnutelný konec. 6/10 ()
Krásna ukážka ľudskej stádovitosti a tuposti. Úvod bol perfektný, to ako sa tá fáma o zatknutí medzi ľudmi šírila a ako sa pravda prekrúcala od jedného tupoňa k druhému, to je presný príklad toho, ako to celé v nejakej uzavretejšej komunite po psychologickej stránke funguje. Z tohto pohľadu sa dá snímok považovať za náučný, pričom sa nedajte pomýliť jeho starším dátum vzniku - všetko to funguje dodnes, človek sa v tomto smere nemení. Následná pomsta ma už oslovila menej, je tu pár nelogických lapsusov, ktoré trocha naštrbili inak výborný dojem zo snímku. Našťastie trocha to dorovnal výborný a uhrančivý výkon S. Tracyho. Slušný nadpriemer. 80/100 ()
Obrovsky silný film. Prvních cca 15 minut je to jen taková nevinná romantika, ale pak se rozjedou kola pokrytectví, davového šílenství a zároveň beznaděje. Nejdřív jsem tak úplně nechápal, proč emocionální vrchol filmu přišel zhruba v jeho polovině, ale následný soud ještě víc prokázal prohnilost všech těch zrůd a divák si ho mohl „užít“ velmi podobně jako to, co mu předcházelo. Z mé strany to však bylo naprosté soucítění s hlavním hrdinou, kterému jsem plně fandil a ten hněv, touha po odplatě, co ve mně film vyvolal…to se mi naposled stalo u tématem podobné Štvanice, i když tady to asi bylo o něco silnější. Ale těch neuvěřitelně debilních posledních cca 15 minut, to, co udělali z jedné postavy, ten falešný morální apel, hraní si na čestnost, humánnost, pak rádoby smířlivý konec…ne, to prostě odmítám přijmout, proto pouze silné 4*. ()
Další neuvěřitelně milé překvapení. Fritz Lang umí a vytvořil svůj portrét USA a její mentality. Bohužel film je i po 75ti letech vlastně neustále aktuální a je možné ho aplikovat i v rámci ČR. Tenhle film bych nejradši pustil všem diskutujícím na serverech jako novinky.cz, kteří (s trochou nadsázky) u článku o krádeži čokolády napíšou, že by toho zmetka nejradši sami umučili.. Přesně takoví lidé totiž jsou: primitivní, davoví a také pomstychtiví... Tento film se s těmito tématy vypořádává výtečně... ()
Galerie (34)
Zajímavosti (7)
- Fritz Lang čekal na svůj americký debut tři roky, během kterých mu byly zamítnuty filmy „Plovoucí peklo“ a „Propustka do nebe“. (Mr.Ocek)
- Pôvodne sa film končil detailným záberom na uplakanú tvár Sylvie Sidneyovej. MGM však prinútilo Fritza Langa natočiť koniec, v ktorom sa Spencer Tracy a Sylvia Sidney bozkávajú v súdnej sieni, čo režiséra nahnevalo. (Bilkiz)
- Scenár bol inšpirovaný únosom a vraždou Brooka Harta v roku 1933, syna majiteľa obchodného domu Hart's v San Jose. Dvoch podozrivých vytiahla z väzenia skupina ľudí, ktorí ich prevliekli cez ulicu do St. James Parku a zlynčovali. (Bilkiz)
Reklama