Režie:
Lubomír HlavsaKamera:
Miroslav KousalHrají:
Ondřej Vetchý, Jitka Čvančarová, Petr Kostka, Alois Švehlík, Pavel Rímský, Jan Novotný, Vladislav Beneš, Vladimír Javorský, Radek Holub, Vladimír Kratina (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Historické doku-drama Poslední útěk Jeronýma Pražského je natočeno poměrně komorním způsobem, a i když se tvůrci soustředili především na poslední fázi Jeronýmova života, snažili se, aby film nebyl informačně chudý. Pro režiséra Lubomíra Hlavsu je docela typické, že jeho filmy nejsou historickou rekonstrukcí, ale spíš používá určitou míru fabulace a nadsázky. I u tohoto filmu jej více než historická fakta zajímá poselství, které sice Jeroným Pražský hlásá společně se svým přítelem Janem Husem, ale přece jen jinak, protože je od Husa povahově velmi odlišný. Zatímco Mistr Jan Hus je pro většinu lidí jakousi nedostižnou ikonou, Jeroným jako by spíš patřil do současnosti. Je více mužem „z masa a kostí“. Například přiznává, že celý život zápasí se strachem, že má sklony k prudké vznětlivosti a dokonce i k násilí... Film přibližuje divákům život jednoho neobyčejného filozofa a mučedníka, o kterém se toho dnes nikde moc nedočtou. Přesto se jedná o osobnost, která spolu s Janem Husem zahýbala celou Evropou. Jeroným se mohl i v temném středověku mít dobře a žít si v blahobytu, ale veden hlubokou křesťanskou vírou nakonec zvolil variantu, která byla pro něj sice fatální, avšak zároveň i vítězná. Ve filmovém příběhu o vítězství nad strachem snad vyzní Jeronýmovo odhodlání tím silněji, že se nakonec vzdává i lásky k ženě, aby své existenci dal ten nejvyšší možný smysl. Je také patrné, že záměrem režiséra bylo, aby měl příběh přesah do dneška. Proto například, když zaznívá z úst mocných věta „vždyť jsou to jen pouhá slova“, připomíná to i tu dnešní devalvaci obsahu a významu slov. V kontrastu s Jeronýmovým přesvědčením a odhodláním jít za Pravdu i na smrt, vyznívá chování jeho oponentů téměř bizarně a jen to dotvrzuje skutečnost, že se doba v tomto směru vůbec nezměnila. V případě Jeronýma Pražského nechtěli tvůrci jen oprášit nějakou zapomenutou osobnost českých dějin, ale také připomenout, že v historii Čech a Moravy se už po staletí v principu opakují různé klíčové události a je na každém člověku zvlášť, jak se k nim v daném okamžiku postaví. (Česká televize)
(více)Videa (1)
Recenze (43)
Pochopit znamená vědět a znát. To je osud většiny námětů ze starších i novějších českých dějin. Dokudrama věnované závěrečnému období života velkého českého reformátora, Husova žáka, přítele a spolupracovníka je toho zřejmým dokladem. Tento nový žánr koncentruje lidské poznání do zvláště krátkého času a prolíná jím zdánlivě spontánně odbornost a uměleckost. Prvním předpokladem úspěchu je harmonie všech jeho složek: scénáře, režie, odborné spolupráce, domýšlení mezer v dochovaných historických pramenech, hereckého obsazení. Vetchého Jeroným i Kostkův vlastně evangelický farář a ženská, velmi nekonvenční postava ztvárněná v jednotě smyslnosti i intelektu zdařile Jitkou Čvančarovou tvoří zdařilý pandán starší televizní inscenaci věnované kardinálu Zabarellovi (její dobový podtitul byl výmluvný: tragédie funkcionáře). Obraz z úsvitu dějin české reformace touto jemnou povahokresbou i náčrtem doby na pomezí středověku tedy nabízí mnohé. Ovšem těm, kteří jsou na to připraveni. ()
Barokní křivky Jitky Čvančarové působí v tomto pozdně gotickém příběhu mírně anachronicky, ale pohled na jejich majitelku jako vždy potěší, stejně jako herecký projev valné většiny obsazení Jeronýmova posledního útěku. Značné množství klišé - která je zbytečné vyjmenovávat, to už za nás udělala ve své recenzi kupříkladu Mirka Spáčilová - a nějaký ten prohřešek proti historické věrnosti (ať už se týká titulní postavy, výpravy nebo jiných reálií) nepřebíjí celkově kladný dojem z tohoto záslužného TV dílka, snad jen zamrzí ona nepěkná škatulka v níž tak pevně herecky vězí Radek Holub a z níž patrně ještě dlouho nevybředne. ()
Samozrejme, že u postavy Jeronýma Pražského sa ponúka konfrontácia s nedávno natočeným Janem Husem v titulnej roli Matěja Hádka. Ako postava je nám samozrejme trochu bližší a známejší Hus, ale ako film v ničom zvlášť nezaostával, ba naopak bol v určitých aspektoch ešte o kúsok vyššie. Mučednícka symbolika, národná hrdosť, boj za pravdu a historické fragmenty sú silným materiálom na to, aby sa film páčil. ()
Tak tohle se opravdu nepovedlo, ačkoli ze začátku to až tak špatně nevypadalo. Bohužel vše pohřbívá špatný scénář kladoucí zbytečně velký důraz na Jeronýmův náhodný milostný vztah s jakousi Annou. Ten je sám o sobě hodně klišovitý a navíc Annu hraje přespříliš okoukaná Čvančarová. Nečekal jsem zrovna dokument, ale čekal jsem, že se o Jeronýmovi dozvíme víc, než že byl hodný chlapík a že podobně jako Hus bojoval proti nepravostem v církvi. Vlastně to často působí spíše jako nějaká pohádka než jako historický film. Největším pozitivem je asi průvodní komentář komentář v podání Františka Němce... ()
Film přesně podle mého gusta. Raději pomalejší tempo, abych mohl více přemýšlet o sdělení, které mi chce film předat. Naštěstí žádná roztřepaná a trhavá kamera. Není to film pro diváky akčních filmů, ale spíše pro lidi, které zajímá historie. Hezké herecké výkony všech. Téma by si ovšem zasloužilo historický velkofilm. Tak možná někdy.... ()
Galerie (36)
Zajímavosti (4)
- Ve filmu zaznělo, že Páleč zradil. O koho se vlastně jednalo? Štěpán z Pálče byl český kněz a učenec konce 14. a začátku 15. století. Byl blízký přítel a učitel Jana Husa a stoupenec reformního proudu na pražské univerzitě. Později, pravděpodobně zastrašen několika měsíčním vězením, vystupoval proti Husovi. Po čase si proti sobě popudil krále Václava IV. a byl ze země vyhnán a zbaven všech úřadů. (sator)
- Film Poslední útěk Jeronýma Pražského je volným pokračováním dokudramatu Jan Hus – cesta bez návratu (2015), za který režisér v roce 2016 obdržel Cenu Olomouckého kraje za přínos do kultury. Tvůrci chtěli způsobem zpracování oslovit především mladší generaci a zdůraznit, že máme „zapomenuté“ hrdiny, na které může být náš národ právem pyšný. (SimpanzJi)
- Film vznikl v rozpočtu necelých čtyř milionů korun ve spolupráci Vistafilm Production a České televize. Natáčel se na tvrzi Malešov, hradech Helfštýn a Sovinec či ve skanzenu Řepora. (SimpanzJi)
Reklama