Režie:
Pavel LunginKamera:
Igor GriňakinHrají:
Kirill Pirogov, Jan Capnik, Vitalij Kiščenko, Fjodor Lavrov, Oleg Vasilkov, Anton Momot, Alexandr Kuzněcov, Vasilij Butkevič, Anton Kuzněcov (více)Obsahy(1)
Je rok 1989. Konec sovětsko-afghánské války. Sovětský svaz začne stahovat svá vojska z Afghánistánu. Syn sovětského generála Vasiljeva – pilot jménem Alexander – je unesen mudžahedíny poté, co jeho letadlo havaruje. V důsledku toho je dlouho očekávaný návrat 108. motostřelecké divize odložen kvůli poslednímu úkolu – přivést generálova syna zpátky domů. Tento dosud neodvyprávěný příběh odvážné a tragické záchranné mise, který je založen na skutečných událostech, odhaluje nebezpečnost, hrůznost a spletitost lidské povahy během války. (Cinemax)
(více)Videa (1)
Recenze (48)
Bůh. Vlastenectví. Podpora rodné vlasti. Těžko se jde do války, když vám místo tohoto dají jen zbraň.. Doba agónie Sovětského svazu a v ní triviální dějový oblouk se zajetím pilota a očekávanou dohrou pomsty, na který se nabalila forma zmaru, chaosu a nevyzpytatelnosti válečného konfliktu. Strach z boje, nebo návratu domů, pokoutné kšeftování, zločiny proti lidskosti a při blížícím se konci marné hledání smyslu toho všeho. Dalo se čekat, že Státní duma z toho návalu sebereflexe nebude skákat nadšením.. ()
Partička sovětských vojáků má v Afghánistánu delikátní úkol, najít generálova syna a zdekovat se s celou motostřeleckou divizí zpátky do Sojuzu. Úkol to rozhodně není snadný, když na obou stranách jsou fanatici a oportunisté. Zachovat si zdravý rozum, najít racionální řešení tak zůstává nad síly všech. Film, který velmi nelichotivě vykresluje sovětské angažmá. A pak že je v Putinově Rusku cenzura... ()
Tak to dal režisér Lugin a jeho syn Alexander, ktorý napísal scenár príliš veľa na lyžičku vojenským veteránom a obhájcom vojny v Afganistane. Afganistan bol sférou záujmu Ruského a Britského impéria už v 18 storočí, ale vojnu viedli len Briti. Podpora Afgánskych komunistov zo strany ZSSR a Talibanu na strane USA nakoniec viedla k útoku sovietskych vojsk v roku 1979 a vojna trvala do r. 1989, kedy nastal ekonomický kolaps ZSSR a jeho postupný rozpad. Na strane ZSSR padlo 15 tisíc vojakov a 50.000 zranených. Na strane Afganistanu sa straty odhadujú na 1,0 mil. mŕtvych a prevládajú civilisti. Film (05/2019) podľa mňa opisuje čo sa tam skutočne dialo, tentokrát bez heroizmu a romantických scén. Blížia sa posledné dni pred stiahnutím 108 motostreleckej divízie, nikomu sa už nechce zomrieť. A komplikácie narastajú, je zostrelený syn veliteľa generálporučíka a skončí v ako zajatec mudžahedínov. Konšpiračné hry, mudžahedíni kupujú ruské zbrane od staršinov, KGB platí výpalné mudžahedínom za voľný prechod, zrada, šmelina a vojna bez pravidiel. A na konci pomsta sovietskeho veliteľa. Skvelé a reálne bojové akcie, psychické kolapsy pri zastrelení prvého vojaka a výčitky svedomia nad spálenou zemou a mŕtvymi. Veľmi dobré herecké výkony málo známych hercov. Gen. Gromov, veliteľ 40 armády v Afganistane to označil ako rusofóbny film. Ja súhlasím s kritikou :" V Bratstve nie je takmer nič, o čom by sme nevedeli o vojne v Afganistane, ale hlavné posolstvo filmu je iné. Bratstvo je pacifistický film, ktorý zachytáva detaily, realitu, psychologickú rovinu, emócie a nečakané zvraty . Bratstvo je prvým skutočným filmom o Afgánskej vojne". Asi sa dnes v Rusku nenájde nikto, kto by si to chcel zopakovať. Film na úrovni Čistilište o Čečenskej vojne. Bez váhania 5*. Pozn.: ku komentáru Petry Procházkovej som sa neprepracoval, ale keďže bola z Ruska vyhostená ako persona non grata a píše do SME a DeníkaN je jasné v koho drese s 50 stars jazdí. Keby boli metále za Rusofóbiu a Islámofíliu tak ich má. ()
Ruský film o záchraně katapultovaného pilota, kterého zajali mudžahedíni , odehrávající se v roce 1988, kdy se vojska SSSR začínali stahovat domů. Dějová linka je slabá a výsledkem spíše to vypadá jako mozaika nezávislých scének ze života během války v Afganistánu - šmelení, korupce, únosy, krádeže, drogy, které fantasticky vykreslují atmosféru osmdesátkového Afganistánu. Bojové scény vypadají velmi autenticky a diváka pohltí, ale pro mne byl největší problém právě absence přímočaré dějové linky, která by tomu dala nějaký pevnější rámec. ()
,,BUĎ ZASTŘELÍŠ TY JEHO, NEBO ON TEBE...“ To bylo tenkrát, když Rus dostal nápad, že udělá pořádek v Afghanistánu (a pak se po něm opičil Američan…). Těsně před stažením vojsk padl do zajetí generálův syn. Rozkaz zněl jasně… Takhle to tam prej chodilo. Sledujeme zobáky po boku mazáků, domorodce, pro který je válka jen kšeft, roli KGB a taky příběh o tom, že s podvodníky a zradci se zachází nemilosrdně… Víc než o akci jde o takovou krátkou souhrnnou zprávu, s troškou toho morálního zamyšlení, jakože armáda není pro všechny… /// NĚKOLIK DŮVODŮ, PROČ MÁ SMYSL FILM VIDĚT: 1.) Chleba, vodku a cigára. Víc nepotřebuju… (kromě Afghání). 2.) Přemejším, kde sehnat RPG. /// Thx za titule „jahrja“. PŘÍBĚH **** HUMOR ne AKCE * NAPĚTÍ * ()
Galerie (62)
Photo © Studiya Pavla Lungina
![Bratrstvo - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/164/448/164448619_db320e.jpg)
Zajímavosti (5)
- Ruská Státní duma, neboli dolní parlamentní komora, si nechala promítnout tento film, který popisuje poslední fáze sovětské okupace Afghánistánu koncem 80. let minulého století. Podle ruských poslanců i veteránů afghánské války je film „nevlastenecký“. [Zdroj: iDnes.cz] (Duoscop)
- Předseda branného výboru Státní dumy Alexandr Šerin v parlamentní debatě prohlásil, že „ruští vojáci internacionalisté jsou rozhořčeni tím, že ve filmu jsou příslušníci armády vyobrazeni jako drancující alkoholici, jako sebranka, která jen škodí“. Umělecký záměr je prý neodhadnutelný. Dostane-li se snímek do kin, „vážně to poškodí autoritu a pověst naší země“. [Zdroj: iDnes.cz] (Duoscop)
- Film se natáčel na Kavkaze a ve střední Asii. (Duoscop)
Reklama