Režie:
Ernst LubitschScénář:
Samson RaphaelsonKamera:
Edward CronjagerHrají:
Gene Tierney, Don Ameche, Charles Coburn, Marjorie Main, Laird Cregar, Spring Byington, Allyn Joslyn, Eugene Pallette, Signe Hasso, Louis Calhern (více)Obsahy(1)
Elegantní, usměvavý sedmdesátiletý Henry Van Cleve před branami pekla trpělivě vysvětluje Jeho Excelenci, že během svého života byl velký hříšník. Proto si dobře uvědomuje, že po smrti vlastně ani nemůže nikam jinam patřit. Už jako dítě byl matkou a dědečkem jen rozmazlován, stejně jako později mladou vychovatelkou a učitelkou francouzštiny, jež rychle objevila jeho věčnou nechuť k učení, každodenním povinnostem a velkou slabost pro krásné ženy. V den jeho dvacátých pátých narozenin se však přihodilo něco co změnilo jeho život. Tehdy Henry potkal na ulici půvabnou tmavovlásku Marthu... (oficiální text distributora)
(více)Recenze (23)
Laskavá a celkem usměvavá ale trochu jízlivá společenská komedie o muži(Don Ameche) který se po své smrti dobrovolně vydává na cestu do pekla.Nejlepší byl stejně ten ďábel v podání Charlese Coburna.Jediný a krásně citlivě barevný film E.Lubitsche no když uvážím že u nás byl první barevný film až roku 1947 a to sice Jan Roháč z Dubé tak to měli americké filmové společnosti v tomto měřítku neméně velký náskok.Po právu byl také kameraman Edward Cronjager téhož roku nominován na oskara kdy mu jí ale vyfoukli Hal Mohr a W.Howard Greene a to ze snímkem Fantóm opery.No hodnotím lehce za 3* ale ve srovnání s lehce nadprůměrnou Ninočkou tady přeci jenom něco málo chybí. ()
Čtvrtá komedie Lubitsche, kterou vidím a opět super. Tentokrát se po komunistech a nacistech setkáváme se samotným vládcem pekel, kterému hlavní hrdina po smrti vypráví svůj životní příběh. Je to vlastně trošku melancholická konverzačka, ale ty dialogy a scény jsou napsány s takovou lehkostí a hlavně moderností, že film profrčí do konce, ani si nevšimnete jak. A některý hlody jsou báječné - například když patnáctiletému hrdinovi vysvětluje francouzská vychovatelka, že v roce 1887 je už moderní svět a pusa neznamená, že si ji musí vzít. Nebo jak ho jako stárnoucího seladona odpálkuje zkušená tanečnice-zlatokopka. Nejvíce mě ovšem dostala rodinka podnikatele s hovězím, která si posílá vzkazy přes sluhu a kde u vstupu stojí obrovská socha krávy :) Zkrátka pohoda a navíc s mladým Donem Amechem (různí dědkové v Záměně, Zámotku ad.). Komedie roku 1943. ()
Vzhledem k datu vzniku pěkné barvy, hlavně to barevné pojetí sloupů na začátku filmu. Také úvodní a závěrečné titulku jsou originální. Jinak kromě pár vtipných okamžiků, ten nejvtipnější přijde pár minut po začátku filmu, bych tento životní příběh skoro komedií ani nenazýval. Mnoho dalších snímků, které si vedou podobně jsou ale označovány za komedie, tak dejme tomu. ()
Je to film o bloudění? Roland Barthes definuje bloudění (errance) takto: "Ačkoli je každá láska prožívána jako jedinečná a milující subjekt zavrhuje představu, že by se mohla opakovat později jinde, někdy se sám přistihne, že pociťuje jisté rozptýlení milostné touhy; tehdy pochopí, že je až do své smrti odsouzen bloudit od lásky k lásce." Ano, je to film o bloudění. A film je to skvělý. ()
Vyborne vystavena a opravdu jizliva (toto slovo by me nenapadlo, ale videl jsem ho v okolnich komentarich a je presne..) romanticka komedie. Nejvetsi strelci jsou Charles Coburn a Eugene Pallette, a samozrejme jako vzdy prekrasna Gene, nebo mene vidana Helene Reynolds. Pokud jste tady sebrali odvahu na dvouhodinovou konverzacni zalezitost odehravajici se kolem roku 1900, smele do toho... :-) P.S: jediny co bych "jako vytknul" je to, ze Gene proste nemuze hrat sedesatiletou, protoze i kdyz ji namaskujou, je porad prilis krasna...taky ji tu bylo dvacettri let...a druha vec, ze hlavni hrdina-milovnik a zaletnik vypada jako Ladislav Pesek. :-) ()
Reklama