Režie:
Sidney LumetKamera:
Gerald HirschfeldHrají:
Dan O'Herlihy, Walter Matthau, Henry Fonda, Larry Hagman, Frank Overton, Edward Binns, William Hansen, Russell Hardie, Russell Collins, Sorrell Booke (více)VOD (1)
Obsahy(2)
Henry Fonda se jako americký prezident snaží zabránit zničení světa. Kniha dvojice politických vědců Eugena Burdicka a Harveye Wheelera Fail-Safe (Selhání vyloučeno) byla poprvé vydána v říjnu 1962, tedy přesně v době vrcholící kubánské krize. Toto bezděčně přesné načasování učinilo z fiktivního příběhu o hrozícím jaderném konfliktu mezi světovými velmocemi populární bestseller. Práva na jeho zfilmování koupil nezávislý producent Max Youngstein, který pověřil napsáním scénáře Waltera Bernsteina (jednu z četných obětí hollywoodských černých listin) a režií Sidneye Lumeta, zkušeného televizního tvůrce, který už si stačil udělat jméno i ve filmu (Dvanáct rozhněvaných mužů, Sestup Orfeův, Pohled s mostu). Snímek byl natočen během 32 dnů v newyorských Foxových studiích a musel se obejít bez spolupráce amerického Ministerstva obrany, které dokonce odmítlo poskytnout záběry letících bombardovacích letadel (proto se ve filmu objevují jiné stroje, než o jakých se mluví). Souběžně vznikal v Anglii Kubrickův snímek Dr. Divnoláska, který sice vycházel z jiné předlohy (kniha Red Alert z roku 1958), ale v podstatě se zabýval stejnou tematikou, i když v poloze velmi černé komedie. Kubrick zažaloval tvůrce filmu Selhání vyloučeno z plagiátorství a následné mimosoudní vyrovnání mělo mimo jiné za následek to, že distribuční práva obou filmů se ocitla v rukou hollywoodského studia Columbia. Na Kubrickův nátlak dostal přednost Dr. Divnoláska, který se po své premiéře v lednu 1964 stal diváckým i kritickým hitem a dodnes patří mezi nejlepší díla filmové historie. Selhání vyloučeno bylo Columbií uvedeno do amerických kin až v říjnu 1964 a ve stínu Kubrickovy klasiky divácky zcela propadlo a neobjevilo se ani v oscarových nominacích. Jeho nepopiratelné kvality byly znovuobjeveny až s časovým odstupem.
Lumetovi se podařilo vytvořit nesmírně působivý snímek (který se zcela obešel bez hudby!) o jaderné krizi, ústící do nevyhnutelně tragického konce, velice střídmými, polodokumentárními prostředky. Do popředí vystupují přesvědčivé herecké výkony, zejména Henryho Fondy (americký prezident), Dana O’Herlihyho (generál Black), Waltera Matthaua (chladně kalkulující politický analytik Groeteschele) a Larryho Hagmana (překladatel Buck) a mnoha dalších. Malou roličkou ve filmu debutoval později známý komik Dom DeLuise. V dubnu 2000 byla na základě Bernsteinova scénáře odvysílána nová živá (!!) černobílá inscenace (na naší kabelové televizi uvedená pod názvem Neodvolatelná mise), kterou produkoval George Clooney a režíroval Stephen Frears.
(Česká televize)
Videa (1)
Recenze (103)
To bývávaly časy, když vřela studená válka a jakékoli selhání bylo vyloučeno. Jenže nastala jedna drobná shoda okolností a atomovky se daly do pohybu. Bylo úžasné sledovat, kterak dokázalo pár místností, telefon, skvělý scénář a přesní herci vytvořit napětí a tísnivou atmosféru. Bylo to skvělé a já jen tak nějak doufám, že už se mouchy vychytaly a v době, kdy může nějaká ta jaderná hlavice vyletět i z Indie či Pakistánu, si opilí prezidenti po nocích nehrají s červenými tlačítky. ()
U tandemu Sidney Lumet - Henry Fonda je selhání vyloučeno. Výsledkem této jejich konkrétní spolupráce je jedna z nejvíce fascinujících protijaderných agitací, jaké kdy byly natočeny. Jakkoliv celá zápletka stojí na velmi podivuhodné souhře okolností (a navíc v závěrečných titulcích je obří disclaimer, že se nic takového ve skutečnosti stát nemůže, protože bezpečnostní a autorizační systém americké strategické obrany je mnohem bezpečnější a autorizovanější;)), zbytek je téměř stoprocentně uvěřitelnou studií logických kroků a nelehkých rozhodnutí - která činí pochopitelně jedna z nejobdivuhodnějších personifikací amerického prezidenstkého úřadu (in your face, Donald), Henry Fonda. Tohle se zkrátka musí vidět. Nedovedu si představit, jak to muselo s diváky mávat v době vzniku, nějaké dva roky po Karibské krizi... 100% i za dokonalou atmosféru a na věčné časy v paměti vypálené ukončení mezikontinentálního telefonátu. A za mladého Džejára:) ()
Přímá návaznost na Karibskou krizi, přímá inspirace pro Oko v oblacích, přímá inspirace pro Mooreova Ozymandiase a jeho řešení. Už ze začátku jsem byl nadšen excelentní koncepcí vyprávění (nevídané na rok 1964) a postupem času se všechno jenom zlepšovalo. Někdy od půlky mi bilo srdce čím dál prudčeji a po návrhu amerického prezidenta mě mrazilo ještě nějakou minutu. Kurevsky silný a bohužel také realistický zážitek, na který asi nikdy nezapomenu. Excelentní herci, režie a dialogy jsou "pouhou" nástavbou. 100% ()
Výborný film, ktorý varuje pred možnosťou globálneho jadrového konfliktu, so slušným psychologickým stvárnením väčšiny zúčastnených a to i s reálnym odhadom, ako by sa tieto jednotlivé ľudské povahy v danej situácii mohli zachovať. Inak ochraňuj nás všetci svätí pred takými ako bola postava Waltera Matthau, toľko hlúpych nezmyslov čo za tak krátku chvíľu vypotil už len tak v nejakom inom filme nezažijete. Svojim spôsobom by sa tiež hádam dalo povedať, že snímok je do určitej miery vizionársky, pričom nevaruje iba pred hrôzami takejto vojny ale aj na prílišné spoliehanie sa človeka na prístrojovú techniku, čo sa dá považovať aj za akúsi kritiku bezbrehej industrializácie. Záver ma milo prekvapil, žiadne čačky-hračky, skončilo to jediným možným spôsobom. 80/100 Videné v rámci - 5x5 tour : Po stopách režisérov. ()
Musim teda hned na začátek napsat, že to řešení, co vymyslel prezident USA "Náš bombardér vám omylem hodí 2 atomovky na Moskvu, tak my si potom hodíme 2 atomovky na New York a tim se to smaže...", mi přišlo neuvěřitelně stupidní. Ale tak těžko by se dal vymyslet nějakej dramatičtější závěr. Ke konci by se napětí skoro dalo krájet. Jinak film mi hodně připomínal 12 rozhněvaných mužů (oba filmy taky režíroval Sidney Lumet). Je to další důkaz toho, že pro dobrej film stačí několik schopnejch herců, zajímavej scénář a děj se klidně může odehrávat někde v místnosti. Opravdu zajímavej film, kterej stojí za vidění. Kazí to jenom poněkud zdlouhavej začátek. P.S. Za vidění stojí i remake. ()
Galerie (30)
Zajímavosti (9)
- Snímek byl produkován stejnou společností (Columbia Pictures) a uveden ve stejném roce jako Kubrickův Dr. Divnoláska aneb Jak jsem se naučil nedělat si starosti a mít rád bombu. Samotný Stanley Kubrick si vynutil uvedení svého filmu o 8 měsíců před Selhání vyloučeno, protože jejich témata si jsou velmi příbuzná a nechtěl, aby mu nový film Sidneyho Lumeta snížil návštěvnost. (Djkoma)
- „Počítačem generovaný“ obraz na obrazovce velínu (včetně mapy světa, letadel a explozí) byl zcela nakreslen a animován ručně. (sator)
Reklama