Režie:
Sidney LumetScénář:
Joel SchumacherKamera:
Oswald MorrisHrají:
Diana Ross, Michael Jackson, Nipsey Russell, Ted Ross, Mabel King, Theresa Merritt, Thelma Carpenter, Lena Horne, Richard Pryor, Robin Givens, Janet Wright (více)VOD (2)
Obsahy(1)
Muzikál The Wiz (Čaroděj ze země Oz) z roku 1978 je velkolepým barevným muzikálovým kaleidoskopem, vzdávajícím hold spisovateli L.F. Baumovi a jeho klasickém pohádkovému příběhu. Režisér S. Lumet zasadil prolog příběhu místo slunného Kansasu do newyorské čtvrti Harlemu a do drtivé většiny rolí obsadil herce a zpěváky zejména afroamerického původu. Místo copaté Dorotky dostala přednost již tehdy slavná zpěvačka Diana Ross a roli strašáka získal začínající Michael Jackson.
Samotná země Oz působí jako postmodernistický temný svět: graffiti, skládky, tovární haly, rozbité kolotoče, tajemné metro atd. Sledujeme tak cestu Dorotky s jejími nově nabytými třemi přáteli a malým psíkem po žluté stezce až do Smaragdového města k Velkému čaroději, za zvuků moderní hudby a rovněž zajímavých tanečních kreací. (Ygnor)
(více)Recenze (28)
[LFŠ 2008] Ne moc originální či převratný, ale nenudil jsem se, pohodka... Pokud jste černoch a jsou sedmdesátá léta, připočtěte si k mému hodnocení ještě 2** :) Škoda ne příliš povedených masek. ()
Oscar 4 nominace: Kamera, Výprava, Kostýmy, Hudba - A ()
║Rozpočet $24miliónov║Tržby USA $21,049,053║Tržby Celosvetovo $-║ ()
Pamatuju si, že jsem to viděl asi sedmiletej a byl to pro mě hodně podivnej zážitek. Nejvíc mi utkvěl Michael Jackson. Hodnocení nedávám, protože prostě nevím, jestli se mi to líbilo, nebo ne. ()
"Ty to vidíš moc černě." ()
Snímek představuje konec éry blaxploitation, při čemž je současně jejím vrcholem i pádem. Jako afroamerickou antitezi ke klasickému dílu bílé Ameriky "Čaroděj ze země Oz" (1939) ho lze vnímat coby meta-emancipační dílo. Zatímco bílá Dorotka v ideologicky zvráceném finále poznává, že nejlépe je doma a správné americké děvče by nemělo ani pomýšlet na to, že by vykročilo z domu, její afroamerická jmenovkyně naopak fantaskní cestou překonává strach z opuštění bezpečí rodiny a komunity, při čemž poznává, že ať jde kamkoli své kořeny si ponese v srdci s sebou. Film ve své době propadl, což ovšem závisí především na enormně vysokém rozpočtu; jeho tržby byly srovnatelné s ostatními filmy pro černošské publikum. Lze se domnívat, že dobová kritika, která film strhala, byla více ovlivněna podvědomou obranou klasiky než kvalitami díla. Je sice pravda, že film dramaturgicky moc nedrží pohromadě, ale to je jedna z podstat muzikálů. Také je škoda závěru, kde se do popředí příliš vedrala Diana Ross naočkovaná "est" kultem, který v té době cloumal Amerikou, protože jinak "Čaroděj" představuje famózní muzikál s dech beroucí výpravou a opulentními tanečními čísly. Ryze geniální je skloubení fantaskní výpravy s reálnými prostředími New Yorku (New York State Pavilion ve Flushing Meadows, Cyclone na Coney Island, Central Station, metro, Brooklin Bridge a WTC), což filmu dodává osobitou urbánní atmosféru příznačnou pro blaxploitation filmy. 9/10 ()
Afro-americká disco verze Čaroděje ze země Oz. Může se to zdát poněkud odvážné, ale při vědomí obrovského fenoménu, jakým byl svět původních 14 románů L. Franka Bauma a dalších navazujících děl a adaptací už od roku 1900, je to vlastně úplně v pohodě. Baumův svět vytvořil určitý precedens dětské americké literatury, základní série vycházela do roku 1920 a jen za života autora vznikly už první broadwayské muzikály, filmové přepisy, rozhlasové hry, komiksy, povídkové knížky... Po jeho smrti Ruth Plumly Thompson napsala dalších 21 románů ze světa země Oz. Podobný úspěch čekal po 2. světové válce Dr. Seusse nebo E. B. Whitovou, ale ani jejich dnes už klasické dětské knížky ve své velikosti Čaroděje ze země Oz nepřekonaly. Takto lze sledovat moderního Čaroděje jako nedílnou součást úspěšné série adaptací, které jen reagují na potřeby dané doby a mění se spolu s ní. Schumacherův scénář je odvážný, Lumetova režie kreativní a Scarecrow se stal nejlepší rolí Michala Jacksona v celé jeho kariéře. ()
Černobarevný muzikál na motivy Čaroděje ze země Oz, ve kterém je tolik písní, dlouhých a otravných, že s každou novou jen vzrůstá vaše znechucení a v poslední třetině filmu už je to skutečně k nevydržení. Jediné, co stojí za pozornost, je zajímavá vizuální konstrukce a hlavně Jacksonův Scarecrow. ()
LFŠ 2008 ()
Do kvalitek žánrových perel, jako je třeba Rocky horror picture show, tomuto vskutku barevnému kousku něco málo chybí. Možná, kdyby zaangažovali ještě nějakou Motown star, třeba Stevie Wondera, bylo by to lepší. Zaplať stokrát pánbůh, že si to negři švihli v sedmdesátých letech, kdy jen soulovali. Jestli nějakého současného afroamerického umělce napadne tuhle perlu přetočit se současnými supernegry, máme se na co těšit. ()
Somewhere over the rainbow in Hollywood napadlo Joela Schumachera napísať scenár a Sidneyho Lumeta následne nakrútiť remake klasiky klasík (asi to napadlo štúdio, ale to je nakoniec jedno) a ono to inak ako miernymi rozpakmi ani skončiť nemohlo. Rozhodne treba uznať každému zúčastnenému členovi štábu, že urobil pre výsledok maximum, avšak je to asi ako keby niekto nakrútil remake Spievania v daždi alebo dnes pôvodného Terminátora. The Wizard of Oz je totiž tak zafixovaný v mysliach fanúšikov filmu, že skrátka točiť jeho remake, nech aj akýkoľvek nápaditý a aktualizovaný, proste nemá príliš veľké opodstatnenie. Ubieha to celkom svižne, avšak Wiz mi príliš nesadol do nôty a to aj napriek tomu, že Diana Ross je sympaťáčka a spieva aj Michael. ()
Možno to nemá celé 4 *, ale vzhladom na žáner, rok výroby a farebnosť ich dám. Už len preto, že si ešte stále pamätám, ako som na to bola pred viac ako 15-timi rokmi v kine...mnoho filmov z novšej doby mi dávno vyšumelo. Krásne farebná rozprávka motivovaná čarodejnikom zo zeme OZ. ()
Výčet legendárních osobností které se na filmu podíleli je dechberoucí (Lumet, Schumacher, Ross, Jackson, Q.Jones...). V nákladných dekoracích pohádkového New Yorku se však odehrává relativně statická podívaná, která se těch 134 minut doslova vleče. ()
[LFŠ 2008] Skvělý, bizadrní, vtipný a pořádně ujetý muzikál s výbornou černou muzikou a excelujícím Michaelem Jacksonem v roli strašáka. Scény, kdy ze sebe vytahuje různé hlášky, jsou nezapomenutelné. ()
Film jsem neviděla od začátku a nedokoukala konec. Pro remaky jakéhokoliv druhu většinou nemám pochopení (zvláště pokud je původní snímek nesrovnatelně lepší). Předlohu z roku 1939 jsem viděla poměrně nedávno a mám ji v živé paměti. Lákalo mě na tomhle muzikálovém zpracování že v něm hraje Jackson, ale to je snad jediné plus (kromě pár dobrých vtípků a písničky Lion :). Žádné inovace, jenom hloupé kopírování staré předlohy ve futuristickém městě. Nechápu jak mohl být nominován na oskara za kostýmy, vždyť Plecháč i Strašák vypadali skoro úplně stejně, jako kdyby se produkce naopak snažila ušetřit na kostýmech. A Dorotka jako třicetiletá černoška mi prostě absolutně nesedla (asi jsem moc velká konzerva, ale je to tak). Asi bych film doporučila těm, co mají rádi hudbu 80.let, ale kdo chce vidět kvalitního čaroděje ze země Oz s pohádkovou atmosférou tak od tohodle zpracování ruce pryč...(LFŠ 2008) ()
Jeden z rady opuletných projektov, ktoré vďaka štedrému rozpočtu stavili na vizuálne obžerstvo a talentovaných umelcov. Naschvál nehovorím hercov, pretože tu väčšina z nich nieje v tomto obore zdatná. Zato však spievajú a krepčia ostošesť. Silne na afroamerické publikum ( vzhľadom na tržby však ním paradoxne ignorované ) zameraný spektákel, kde niet času na rozprávkovosť, aj keď sa snímok o to všemožne snaží, ale dosť času na umelecky ( nemýliť si s pojmom technicky ) nudné muzikálové čísla. ()
Film, ktory ukoncil eru blackspoitation z USA, hral tu aj buduci kral POPu Majkl Dzeksn : 30 % ()
Představuji si Quincy Jonese, jak sedí ve své pracovně a vypráví spolupracovníkům o novém filmu: Je to vyzkoušené z Broadwaye, kde to vydrželo čtyři sezóny. Rasová segregace je minulost, černoši vydělávají stejně jako bílí, takže teď je musíme naučit utrácet. Tak na Broadway vzali klasickou dětskou knížku, protože pak na to budou chodit i bílí, ale dali tam černošské zpěváky. Pro film mám eso v rukávě - Dianu Ross. Já vím, že není už nejmladší, a ji budou poslouchat jak bílí, tak černí. Příběh je aktualizovaný, žádný vidlákov, ale černošský New York, grafitti, blýskavé cetky, a hlavně soul music, pánové, to nemůže být "flop". Seženeme slavného režiséra, který nebude dělat při natáčení těžkosti, protože se bude přesně držet divadla / The Wiz je v podstatě záznamem divadelní inscenace, takže buď jste příznivcem Broadway nebo ne. Jako muzikál průměr. ()
Kdo by řekl, že Čarodějovi ze Země Oz chybí frájové z Harlemu, prokletí sprejeři a Richard Pryor. Je skoro až děsivé, že jsem si to užil o dost víc než originál. Tohle je totiž udělaný skoro pro mě! Extravagantí kostýmy a dekorace, skvělé kulisy a 70s muzikálový bizár! Diana Ross je prostě boží a její Dorotku (mamánkovsou učitelku, která potřebuje projít svět) jsem si užil o dost víc než originál. Odkazy na New York? Mňam! I když film má také své problematické části - hlavně mluvím o účasti Michaela Jacksona. Dokážete oddělit umělce a umění? U mě je to asi případ od případu. Původní muzikál měl také při své tvorbě problematické věci - např.: nebezpečné natáčecí podmínky, toxické barvy, téměř týrání představitelky Dorotky. Za mě je to tak 7/10, ale asi spíš to zaokrouhlím dolů na 3*, hlavně kvůli Michaelovi. ()
Jediný fantasy snímek v roce 1978 o kterém jsem měl dopředu a po pár prvních minutách jasno. Natočit Čaroděje ze země Oz v součanosti, s černošskými herci a jako plnokrevný muzikál? S naprosto nehodí se Dianou Ross? Zprznění klasiky! Světe div se, ten film mě nakonec dostal. Ano muzikálová čísla natahují děj a zdržují, ale nedá se tomu upřít zajímavá hudba - černošský motown styl 70. let kombinující soul, funky, r´n´b, trošku disca a rockabilly a pár klasických slaďáků. Taneční scény jsou fajn a třeba rej otroků po smrti čarodějnice je naprosto úchvatný. Diana Ross v 34 letech opravdu nevypadá jako dívenka, ale kupodivu to zahrála tak skvěle, že člověk zapomene že nekouká na mladou, naivní dívenku s otevřeným srdcem. Navíc i skvěle tančí a zpívá (a to její hudbu nijak extra nemusím). Michael Jackson se nijak nevyblbuje, ale poctivě hraje svoji roli. Nejvíce mě ale dostalo, že režisér (opravdu Lumet?) se poctivě drží příběhu, jeho poselství o síle sebedůvěry a hledání vlastního já a všech zvratů. Aktualizace jsou provedeny zábavně od postav přes prostředí až po různé vychytávky (různobarevné Ozovo sídlo a jeho děsivá hlava, motoopičáci, útočící vybavení metra, děsivá Ozova "hlava"). I když to fakt není originál, nakonec se mi hodnocení vyšplhalo až na 4*. Fantasy roku 1978. ()
Reklama