Režie:
Joseph L. MankiewiczKamera:
Joseph RuttenbergHudba:
Miklós RózsaHrají:
Marlon Brando, James Mason, John Gielgud, Louis Calhern, Edmond O'Brien, Greer Garson, Deborah Kerr, George Macready, Michael Pate, Richard Hale, Alan Napier (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Historické drama režiséra Josepha L. Mankiewicze podle stejnojmenné tragédie W. Shakespeara. Brutus (James Mason) a Cassius (John Gielgud) jsou hlavní strůjci zavraždění Ceasara (Louis Calhern). Mark Anthony (Marlon Brando) je usvědčí ze zrady a jsou vyhnáni z Říma. Oba slibují pomstu... (contrastic)
Videa (1)
Recenze (20)
"Et tu, Brute?" Slavná věta jedné z nejznámějších osobností světových dějin, antických zejména. Snímek Julius Caesar má poměrně pomalý rozjezd, kde je dobře vylíčeno, jak se postupně začíná stahovat pomyslná smyčka kolem imperátorova života. Tahle pasáž pak vyvrcholí jednou z nejslavnějších vražd v historii. Zbytek filmu je pak ve znamení herecké dominance Marlona Branda coby Marca Antonia, jehož projev nad mrtvým Caesarovým tělem byl opravdu výtečně zahraný a také poměrně působivý. ()
Brando si pripisuje, už 3. nomináciu na Oscara v intervale troch, po sebe, idúcich rokov, zatiaľ ešte nič, ale príde to o rok, vo štvrtej, a konečne, premieňa, a to u Elia Kazana. Marlon ako Mark Antony, je vynikajúci, mňa osobne zaujali, iné dva, herecké výkony, menovite James Mason a John Gielgud, ako Brutus a Cassius, medzi ktorými sa uskutočňujú intenzívne rozhovory s uštipačnými poznámkami, najmä kvôli nim, je film, tým čím je, a nie je to, Marlon Brando, i keď na seba, samozrejme, upozorní, ako to má vo zvyku, ale akosi mi tam v tejto úlohe, nepasuje. Celý film, pôsobí ako JAVISKO, divadelný štýl, má čiastočne úspech, čiastočne to kazí, výsledný dojem. Mankiewicz už je skúsený a ocenený, odmenený režisér a scenárista, jeho Julius Caesar, je vskutku, pozoruhodný projekt, ktorému čosi chýba, kvôli čomu, by som naň nezabudol, a tak v konečnom dôsledku, najlepšia scéna celého filmu, je ohľadom sprisahania na Caesara, to je naozaj, brilantná scéna ! ()
Opět Shakespeare, dosledováno snad na čtvrtý pokus. No tentokrát je to celkem snesitelné, protože to navenek vypadá jako film. Slušná (nikoliv skvělá) výprava, občas nějaká ta menší davová scéna a dokonce i pokus o nějakou závěrečnou bitvu. Bohužel ta je utnuta dříve než začne. Do toho opravdu skvělí herci té doby včetně Branda. Navíc je tu známý příběh o smrti Julia Caesara. Jenže... pod tím vším je to divadlo a nic víc. Divadlo plné divadelních deklamací, proslovů, dlouhých monologů a prostě to mě k smrti nudí a navíc tento způsob hraní nemám rád. Mě to prostě přijde jako přehrávání, mám rád civilní herectví a to se bohužel se Shakespearem vylučuje. ()
Velmi zdařilé převedení Shakespearovy hry na filmové plátno. Částečně jsme nahlédli do niter Bruta i Cassia a Marlon Brando (Marcus Antonius) měl tehdy ještě velmi hezké rysy obličeje :-)) Nebylo to sice pojato tak velkolepě jako pozdější velkofilm Kleopatra od téhož režiséra a nebylo to ani v barvě (možná celkem škoda) a byla tam spousta dialogů (které já je pro změnu, narozdíl od Pohrobkovy středověké němčiny ;-), znám v podobě staré češtiny, stručný obsah hry pro zájemce zde), takže opravdu mohlo místy působit nudně, leč Sh. hry jsou na dialozích založeny, a tak i film na nich musí být postaven, proto čtyři hvězdy, i s přihlédnutím k době vzniku filmu. Obecně mě u Shakespearových her z antiky štvou ty převody jmen do angličtiny, osobu nazývanou Mark Anthony neznám... Marcus Antonius mi snad promine, že se k němu pod touhle transkripcí jména nechci znát, ale taky mu neříkáme Marek Antonín, že... ()
Jednoznačně nejlepší Gaius Julius Caesar, do dneška mám před očima pár scén včetně jeho zavraždění v senátu, nebo scénu na schodech pře dím, kde řečnil Marcus Antonius. Bohužel, víc si už ale nevybavím..Černobílá klasika s pestrou mozaikou postav převedená do lidských příběhů a osudů. Škoda jen toho, že ji naše televize celkem neprávem opomíjí. V hlavní roli mladého rebela Antonia, pravé ruky Caesarovy, velkého megalomana, který se zhlédl v orientálním způsobu života, což mu rodilí Římané nikdy neodpustili, se tenkrát blýskl mladý Marlon Brando teprve ve svém čtvrtém snímku a byla to herecká paráda. Caesara si zahrál Louis Calhern a jeho hlavního vraha, Bruta, James Manson. Film líčí vzestup a pád římského imperátora, setkáváme se tu s velkým množstvím květnatých dialogů (to ta Shakespearova předloha) především tedy v senátu (zde tak trochu na úkor akčních scén), ale to neva. Některé tam přeci jen byly, třeba ta ve skaliskách. Pomálu zde není ani všelijakých záludností a palácových intrik, ostatně ve starém Římě o ně tenkrát nebyla přeci vůbec nouze, že?Nakonec bych se snad jen zmínil o tom, že jsem tenkrát, a to se musím přiznat, asi jako patnáctiletý kluk ten konec pěkně obrečel. Líto mi bylo toho zkrvaveného pána na palácových schodech a toho úžasného Antoniova proslovu:-( ()
Galerie (51)
Photo © Metro-Goldwyn-Mayer (MGM)
![Julius Caesar - Z filmu - James Mason, Edmond O'Brien, Louis Calhern, John Hoyt, John Gielgud](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/166/128/166128685_e152b0.jpg)
Zajímavosti (2)
- Marlon Brando se původně ve filmu vůbec neměl objevit. Tvůrci pochybovali o kvalitách jeho řeči a do filmu chtěli raději dosadit Paula Scofielda. Brando ale na svém pověstném „mumlání“ zapracoval a filmaře nakonec přesvědčil. [Zdroj: extrastory.cz] (Duoscop)
Reklama