Režie:
Michael SteinerScénář:
Thomas MeyerKamera:
Michael SaxerHudba:
Adrian FrutigerHrají:
Joel Basman, Noémie Schmidt, Udo Samel, Sunnyi Melles, Inge Maux, Lena Kalisch, Aaron Arens, Meytal Gal, Eli Gornstein, Idit Teperson, Rachel Braunschweig (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Motti se má oženit s milou ortodoxní židovkou. Je ale po uši zamilovaný do spolužačky Laury, se kterou zaručeně narazí u svojí mámy. (Netflix)
Videa (1)
Recenze (19)
Dobrá blbinka na letní večer. Bohužel, herecké výkony jsou strašně strašně slabé. Říkal sem si občas, jestli nejde o nějaké ochotníky z židovské komunity. Nejvýrazněji se tato slabá stránka projevila při vážných scénách. Na divadle se tomu říká "trhání kulis". Jediné, co drželo mou pozornost byla Mottiho matka a její obstarožní domacnost a pečlivost židovské kvočny. ()
Famózna komédia, ktorá s ľahkým nadhľadom a nádychom komicky vykresľuje život židovskej rodiny v západoeurópskom prostredí. Tvorcom sa podarilo zachytiť a do humorných scén zasadiť tradície, náboženské prejavy a úkony, správanie, každodenné situácie, ale i určité stereotypy, čo v rigídnom, prísnom svete židov v spojení s yiddishe mame vyčarí zubatý úsmev na nejednej tvári. Ide skutočne o veľmi špecifický plot, ktorý nemožno porovnávať s Neortodoxnou, o ktorej zrade som presvedčený a myslím si, že by mala navštíviť psychológa a nie písať o tom knihy a točiť filmy, len preto, že nedokázala prijať to, kým je. Naopak, Mordechai, ktorý sa chcel rovnako vymaniť zo zväzujúceho prostredia komunity a pravidiel, bol podaný milosrdnou rukou a ten istý príbeh nabral úplne iný rozmer. Dedukujúc -> nie je ľahké porozumieť všetkému vo filme, ale to nemožno pričítať na vrub filmu, ak divák nemá ani šajnu o židoch. Film nie je popularizačno-náučným dokumentom o živote Ž/židov a možnostiach opustenia komunity, ale osobitou komédiou zo špecifického prostredia. ()
Prostředí curyšské židovské komunity znám velmi dobře a materiálu na vtipnou komedii nabízí požehnaně. Bohužel švýcarští filmaři potenciál zdaleka nevyužili. Věrni úspěšné knižní předloze jen přehnaně nafoukli stereotypy o ortodoxních Židech do absurdní karikatury a nelámali si hlavu s některými nesmysly. Vsadili na laciný, otřepaný humor a ten se, světe div se, ujal. Několik scén docela pobavilo i mě, především gag s “milchig” nožem se povedl. Rovněž potvrzuji, že Toyoty Previa drandí po židovských čtvrtích v převaze a Mottiho sexy spoďáry jsou hromadně oblíbené. ()
Film začíná jako nenáročná komedie (ušlápnutý židovský syn žije pod diktátem své hysterické matky, která mu proti jeho vůli dohazuje ne moc atraktivní dívky, samozřejmě židovské, otec-tlustý pojišťovák, se do toho raději neplete), postupně ale přechází v trochu vážnější žánr. Věnuje se odpoutání syna od matky, ale také životě v uzavřené komunitě, která se příliš neasimiluje, existuje v ní celkem silný odpor vůči majoritě (přivedené nežidovské dívky domů má za následek vyhnání syna z domu), ale narozdíl od jiných menšin se o tom příliš nemluví. ()
No jo, když se nám mladý Žid zakouká do šikse a obdivuje její toches, tak se stává pro všechny kolem fejgele a nezbývá než ho poslat do Izraelu. Tam se zúčastní šiduchim, kde začne v kruhu zpívat óm, šalóm, óm, šalóm, až z toho bude totálně mešuge... :o) Tahle komedie mi asi utkví na nějakou dobu v paměti především díky (pro našince) netradičnímu prostředí současné židovské rodiny a ještě méně tradičnější krajině vzniku, ale jinak mi po stránce humoru i romantické zápletky připadala spíše průměrná až tuctová a také mě bavila spíše průměrně. Promlouvání hlavní postavy směrem k divákovi do kamery se z času na čas objevuje ve filmových komediích minimálně od 60. let (Alfie či Já truchlivý Bůh) a v roce 2018 ho tedy už nelze považovat za originální, ale tyhle pasáže mi vedle malého exkursu do židovského slovníka a ještě scény v obchodě s brýlemi připadaly rozhodně nejvtipnější. [55%] ()
Reklama