Režie:
Jiří MenzelKamera:
Jaromír ŠofrHudba:
Jiří ŠustHrají:
Václav Neckář, Josef Somr, Vlastimil Brodský, Vladimír Valenta, Alois Vachek, Ferdinand Krůta, Jitka Bendová, Jitka Zelenohorská, Naďa Urbánková (více)Obsahy(1)
První celovečerní film režiséra Jiřího Menzela Ostře sledované vlaky vznikl v roce 1966 podle stejnojmenné novely Bohumila Hrabala. Po povídkovém filmu Perličky na dně a krátkých hraných snímcích Fádní odpoledne a Sběrné surovosti je i tento film dokladem nesmírné obliby, jíž se Bohumil Hrabal těšil mezi mladými umělci. Přepis útlé novely se vyznačuje na svou dobu originálním spojením nepatetického líčení okupačních let, jak se projevují na malém venkovském nádražíčku, a soukromých trablů jednotlivých hrdinů. Film ve své době vzbudil mimořádnou pozornost doma i v zahraničí, hlavně pro něžný i drsný humor, který prostupoval příběh o nelehkém dospívání mladého železničáře, i pro neobvyklý pohled na válečné dění. Snímek získal mnoho domácích i mezinárodních cen, mezi nimi i druhého Oscara pro naši kinematografii. Jako jediný zástupce naší kinematografie byl zařazen i mezi sto nejlepších filmů světa. Znovu budete mít možnost posoudit míru hereckého talentu Václava Neckáře, který v tomto filmu vytvořil svou první filmovou roli. Z dalších výborných hereckých výkonů připomeneme výpravčího Hubičku v interpretaci Josefa Somra, přednostu stanice v podání neherce Vladimíra Valenty, lidsky hřejivou paní přednostovou Libuše Havelkové a Vlastimila Brodského v roli kolaborantského rady. (Česká televize)
(více)Recenze (490)
Sice trošku natáhlý děj, ale všimhla jsem si, že mi to ani nevadilo .. hudba k příběhu sedla .. a bylo celkem zábavné sledovat Milošoviyproblémy s ejakulací, každopádně skoro celý film zachycovat válku skoro jako srandu (vojáci si skočili za sestřičkami do vagonu, razítkovaní těla a absurdní "soudní" řízení ohledně razítkoví) .. až konec ohledně "atentát" mění pohled na tehdejší dobu ()
Plešoun za sexuálně frustrovaného kluka v době toliko smutné nejen pro něj osobně?...Proč ne, vždyť toto je ještě pořád "česká kinematografie", (s mírnými výtkami a drobným odstupem) tak trochu klasika, toto je ještě poctivý kousek z těch, co se u nás točily... ()
Bohužel se nemohu připojiti k obdivovatelům tohoto oscarového díla, neboť dle mého názoru se jedná o naprosto průměrný film 60.let. Filmu vévodí železniční atmosféra na konci protektorátu a drobné trampoty jejich zaměstnanců. Děj filmu se ubírá pomalým nevýrazným tempem, během něhož je divák seznamovám s jeho hlavními hrdiny. Obávám se, že V. Neckář v hlavní roli mladého Miloše Hrmy nepobral dostatek hereckého talentu, aby mě více zasáhlo a upoutalo jeho sexuální utrpení a jeho navýsost labilní psychika (o jeho pěveckých kvalitách však není pochyb). Shledávám se zklamáním, že ani pan Somr v roli milovníka v tomto filmu nebyl natolik výrazný, jak bych si snad představoval. Zajímavá role poněkud rozpolceného kolaboranta byla nabídnuta V. Brodskému, který si ji zahrál s chutí a domnívám se, že jeho výkon byl nejkvalitnější, který bylo lze shlédnout. Režisér J. Menzel si zde zahrál malou roli psychiatra. K velmi kvalitním hereckým výkonům musím přiřadit M. Ježkovou, která si svou přirozeností udržovala svůj nadstandard celou kariéru. Hlavní erotickou razítkovací scénu za mimořádně a převratně sexy nepovažuji, avšak pro tvar pozadí J. Zelenohorské mám výraz nejvyššího obdivu. Po usilovném přemýšlení a touze po spravedlnosti volím 3 hvězdy, Oscar není všechno. ()
Takmer priemerné dielo. Hrabal moralizuje, ale herecký ansámbl strašne sucho hrá a ani šikovný Menzel občasnými peknými režijnými zábleskmi nič nezmôže. V pamäti mi tak utkve kočka Bendová. ()
Hodící se k maturitě, takže mě to kvůli ničemu jinému netáhlo. Ale co se nestalo, zaujalo mě to i tak. Výtečný film :) 4* ()
razítka na zadel ... ()
Skvěle vystavěné. Celou dobu film zábavně a koukatelně rozebírá sexuální frustrace, aniž by se postavy nějak zabývaly válkou. Nezabývají, protože postoj je tak samozřejmý, že o tom nemá cenu ani mluvit. Scéna, kdy Hrma vyndavá z šuplíku balíček... ()
Bezesporu jeden z nejlepších českých (československých) filmů. Měl by ho vidět každý Čech. Povinně. ()
Velice přeceňovaný film,který dostal Oscara jen díky roku natočení.Kdyby byl natočen o 7 let dříve,nebo později,amíci by ho spláchli do WC i s úplně legračním a nejistým Neckářem. Pan Menzel opět dokázal,že Hrabalovy geniální knihy by se na plátno přenášet neměly.Výjímku tvoří snad jen Slavnosti sněženek,i když tam byl opravdu skvělý casting. ()
On je to vlastně takový poetický film a cítím z něj i takovou tu civilnost prvních Formanových filmů. Samozřejmě z Menzelova pohledu. A asi proto, že je to jeho teprve třetí natočený film, a ač nejde o čisté drama ale komediální, ještě mne tohle zpracování Hrabalovy předlohy nedostalo jako třeba pozdější Postřižiny nebo Slavnosti sněženek. Takže chápu, že se jedná o především mezinárodně vysoce hodnocený film, ale Jiří Menzel mne více oslovil až ve svém dalším filmu Rozmarné léto... ()
To měl prostě asi dement Menzel ještě v hlavě naplivaný. Plus bonus: Pak že se oscar nedává za sračky.. ()
Skvělý film kde doba protektorátu je vlastně až ne tak důležitým pozadím. Je to totiž ve skrze taková strašně uvolněná a příjemně hřející komediální balada. Jako celek i v jednotlivých scénách skvěle fungující s citlivou režií, čistým civilním herectvím a jednoduchou ale krásně zachycující kamerou. Zkrátka moc dobrý a právem oceňovaný film. ()
V pořadí druhá spolupráce Menzela s Hrabalem, kterou po letech mnozí považují za tu nejpovedenější. Navíc jde o natolik velké české filmové dílo, že posléze vyhrálo i Oscara za nejlepší zahraniční film. Dokonce jsem si dal tu práci a podíval se, které že to filmy s ním soutěžily tehdy v kategorii, no nebudu zastírat, že jsem žádný neznal (navíc jsem ještě viděl i co za "přeludy" tam posíláme v posledních letech, jako ať si o AA můžu myslet, co chci, tak takhle hloupí nejsou).. I když jsem předlohu nečetl, tak si i tak myslím, že druhé Hrabalovo velké dílo - Obsluhoval jsem anglického krále - je povedenější dílo. To si myslím jak o předloze, tak především i o filmu. Ne, ne nezbláznil jsem se... Ostře sledované vlaky jsou možná vyzdvihovány za svůj přístup k tématu okupace, ale jinak se neubráním dojmu, že je to nakonec docela o hovnu. Nic proti, jak je to natočeno, navíc Jiří Šofr za kamerou odvádí přesně tu stejně dobrou práci jako u jiných spoluprací s Menzelem. Stejně tak herecký ansámbl považuji za skvěle zvolený, a jak mu vévodí dvojice Somr a Neckář, tak chválím tu jejich vzájemnou chemii. Jenže film o tom, jak hošík touží přijít o panictví akorát že bez erekce to jde těžko. To se na mě nezlobte, ale tohle je pro mě nudný. A že jsou chlapi úchylové, no panečku to je mi odhalení.. Z postav se mi nakonec nejvíc vryl do paměti oficír, coby Vladimír Brodský, jenž svými fanatickými výklady zákona a hrdé provolávání třetí říše dával dojem, že snímek chce něco říct. Ale že byli nacisti velmi důkladní ve svých právních postupech, to už jsem taky viděl mockrát... Největší problém mám se závěrečnou sekvencí, kde nám se odnikud rodící příběh rozhodne přejít k dramatickému příběhovému vyústění. Takže výsledkem pro mě je, že finální pasáž vnímám úplně bez emocí. I když se přiznám, že nechci, aby se našim dvěma výpravčím něco stalo, tak podobný šok by příběh potřeboval. Ne, nebudu tomu velebit, jen proto, že to vyhrálo Oscara, navíc kdybychom tam poslali Vorlíčkovu Jessie, tak jsme nakopli komiksové filmy o plnou řadu let dříve... Jasně, všichni budou říkat, kolik si toho tvůrci dovolili ukázat, vždyť jsou 60. léta! (ale právě proto, že jsou tyhle léta, oni si dokonce mysleli, jak nám komunismus pomůže ku prosperitě). Co já s tím dneska! 60% ()
Starší výpravčí je vyhlášený holkař. Výpravčí junior má děvče u dráhy. První pokus o milování se nepovede, což je tak obrovská tragedie, že je potřeba si urychleně v hodinovém hotelu přeřezat žíly. V nemocnici (blázinci?) dostává nešťastník zdarma radu od děvkaře v bílém plášti, aby se nechal zaškolit od profesionální kurvy. Celé okolí to nadšeně schvaluje. Dokonce i „církev svatá“ s úsměvem a laskavým slovem to podporuje: „Jenom nevím, jestli to některá bude na sebe chtít vzít. Uložím to jako křesťanskou povinnost.“, plácá hloupě nesmysly „důstojný pán“. Dva dny před dlouho očekávanou schůzkou se svou milovanou je úkol vykonán. Mladý průvodčí poté neuvěřitelně pookřeje, je jak vyměněný a všichni zúčastnění mohou dojetím zamáčknout slzu. Bejt tou jeho holkou, ženu ho sviňskym krokem a už ho nechci nikdy vidět. Strýc holky – fotograf je další člen party sexuálních zvrhlíků. V atelieru s úsměvem osahává mladé dívky. Městečko je centrem neřesti vyhlášeným patrně široko daleko. Asi i proto tam na cestě Evropou zastaví vagon plný prostitutek převlečených za zdravotní sestry. Naštěstí jde zrovna kolem regiment německých vojáků, takže mají děvky o výdělek postaráno. Další perverzity: dost nechutný dvojsmysl - paní přednostová cpe husy. Hrma na rytmické pohyby zápěstí užasle civí a nestydatě po starší ženě žádá sexuální zaškolení. To už nemá daleko k jinému žánru. Když se dvojice průvodčích připomínající hrdiny seriálu „…A je to!“ zrovna nevěnuje sexuálním radovánkám, tak chce vyhazovat do povětří válečné vlaky. S tím jim pomáhá děda věchýtek Lebeda. Závěrečné exploze se ale na české poměry docela povedla. Symbolika: 37:40 – globus. I u fotografa musí být v roce 1945 globus, nejlépe veliký a uprostřed záběru. Hlášky: „Za naší staničkou to vyletí do povětří na účet vesmíru.“ – kostrbatá vesmírná propaganda. ()
Prostý, jednoduchý až místy nudný film, odehrávající se na malém nádraží v Kostomlatech v období Protektorátu, kde se dějí velké věci. Hlavní postavičkou je mladý, usměvavý a nevinný prosťáček Miloš Hrma, který získá zaměstnání železničáře, dostane novou uniformu, a maminka je na něj patřičně hrdá. Jeho hlavním cílem je, stejně jako u jeho předků, celý život nic nedělat, jen postávat u nástupiště, mávat plácačkou a jít brzy do důchodu. Miloš má těžké dospívání, trápí jej sexuální problémy, na stanici doslova drbe kamen cihlu a k tomu jsou vlaky ostře sledované, protože převážejí munici pro německou armádu a na vše dohlíží kolaborantský rada Zedníček, který na začátku ukazuje, jak hrdinně ustupují armády Třetí říše, jak provedou vyloďovací manévry za frontou a jak Vůdce zachraňuje a osvobozuje Evropu. Přednosta stanice se nejvíce zajímá o své holuby, má dobromyslnou manželkou, výpravčí Hubička má zase Miloše zaškolovat, a také je zde mladá a krásná telegrafistka Zdenička Svatá a starý pomocník. Miloš se zakouká do krásné a mladé průvodčí Máši a Hubička si všimne, že Miloš je ještě panic. Výpravčí obdělává svou „sestřenku“ a během toho roztrhne přednostovo kožené kanape. Stanicí projíždí lazaretní vlak, ve skutečnosti bordel, ve kterém němečtí vojáci píchají mladé sestřičky. Jak jsem psal, kámen drbe cihlu a Miloš by si také velice rád zapíchal. Příležitost dostane s Mášou u jejího strýčka ve fotografickém ateliéru, ale Milošovi těsně před akcí zvadne penis, a tak je ze svého selhání zklamaný. Miloš si chce podřezat žíly, ale je zachráněn a doktor mu doporučí myslet na něco jiného. Zdenička Svatá vyzývavě provokuje Hubičku, a ten jí naseká na holou – orazítkuje ji nohy od lýtek až po zadeček. Její matka je z toho vytočená a udělá z toho velkou aféru, dokonce ukazuje soudcům, co se její dceři stalo. Takže na stanici jsou problémy kvůli pokusu o sebevraždu a kvůli orazítkované prdeli, Miloš potřebuje zaučit v sexování od nějaké hezké a zkušené ženské, a Hubička je členem odboje, a dostane za úkol odpálit vlak s municí. O tom je asi zhruba tento film, u kterého jsem se občas nudil, občas se vzrušil nad krásnými, mladými a povolnými ženami a občas zasmál nad tragikomickými postavami, především nad kolaborantem Zedníčkem, vyplašeným Milošem a protřelým milovníkem Hubičkou. ()
Výborné drama s komediálními prvky. Těch žánrů je tam víc, přesně dávkovaných a skvěle stmelených. ()
Musím to znova shlédnout. ()
Zlatý fond české kinematografie. Proč už takovéhle filmy netočíme? ()
Hrozně rád bych dal 5 hvězdiček, protože režie, scénář a herecké obsazení jsou velmi zdařilé. Ale ani ta kniha mne nějak moc neohromila( za to nejspíš může styl Bohumila Hrabala) a u filmu to platí dvojnásob. A ta závěrečná scéna, na kterou jsem se těšil snad nejvíc, se od knižní adaptace hodně lišila. Pro mne takové lepší 4*. ()
Proti knížce slabej odvar, nuda a šeď. Knížka je totiž výjimečná ne kvůli příběhu, nebo postavám, ale kvůli jazyku a výrazovým prostředkům, který na plátno prostě nepřenesete, i kdyby jste se snažili sebevíc. Nezasloužený oskar. ()
Reklama