Režie:
Jiří MenzelKamera:
Jaromír ŠofrHudba:
Jiří ŠustHrají:
Rudolf Hrušínský, Vlastimil Brodský, František Řehák, Míla Myslíková, Jana Preissová, Jiří Menzel, Bohuš Záhorský, Vlasta Jelínková, Alois Vachek (více)VOD (4)
Obsahy(2)
"Tento způsob léta zdá se mi poněkud nešťastným..." V poněkud zpustlých říčních lázních na břehu řeky Orše se denně setkávají tři postarší pánové: majitel lázní Antonín Důra, sečtělý abbé Roch a major ve výslužbě Hugo. Počasí je nestálé, většinou poprchává a tak má pan Důra nouzi o zákazníky. Většinu času tudíž tráví v rozmluvách a drobných půtkách se svými přáteli. Žádná hádka ovšem není tak vážná, aby ji nespravila sklenice vína a pár utopenců s cibulí. Rozruch do jejich života však přinese potulný kouzelník Arnoštek a především jeho půvabná schovanka Anna. Ta totiž hned při prvním večerním vystoupení okouzlí každého ze tří svérázných filosofů. A ti se o ni začnou každý po svém ucházet... Vladislav Vančura za své nejlepší dílo považoval právě útlou knížku rozprav tří přátel, v nichž se zabývali smyslem existence, krásou a věrností žen a nepostižitelností rozmarů letního počasí. Ovšem hlubokomyslná věta jednoho z nich "Tento způsob léta..." se stala známou až díky filmu, který v roce 1967 natočil režisér Jiří Menzel. S naprostou jistotou a velkou uměleckou erudicí zvládl problém adaptace Vančurovy prózy do řeči filmových obrazů. Vytěžil z ní obrazy plné krásy, poezie a životní moudrosti. A přesně věděl, kdo se do postav, promlouvajících krásným, ale přece jen literárním jazykem, převtělí - Rudolf Hrušínský, Vlastimil Brodský a František Řehák. Půvabnou Annu ztvárnila Jana Preissová, tehdy ovšem pod svým dívčím jménem Drchalová. (Česká televize)
(více)Recenze (370)
Tak jsem to shlédl znovu asi po dvaceti letech a nelituji, pořád mě to oslovuje... Je to zvláštní, ujeté, těžko zařaditelné, ale má to atmosféru dávno zašlých maloměst. Na plovárně filosofují tři pánové, kteří jsou si vědomi své důstojnosti, stáří a životních zkušeností. Občas se mezi ně vetře žena jednoho z nich, která však již nepřitahuje, okoukala se a nadto jsou její vnady přebujelé a jaksi prvoplánové... Jednou přijede do města kouzelník v maringotce se svojí divukrásnou pomocnicí a zapadákov včetně tří pánů je naruby. Všichni se o ni pokusí, ale dopadnou naprosto směšně. Jednoho brní ruce od celonoční masáže - z příležitosti se mu zamotala hlava, druhému přišijí utržené ucho háčkem na ryby a třetí přijde s poraněnou rukou a monoklem. Nakonec jim nezbyde než opět tlachat na plovárně a poslouchat výčitky nezajímavé ženy. Krátká, těžko zfilmovatelná Vančurova novela je Menzelem natočena geniálně i s obtížně pochopitelnými Vančurovými slovními drůzami, které naopak dodávají filmu na autentičnosti. To, co předvedli pánové Hrušínský, Brodský a Řehák - ještě žije, díky, pane, se dá těžko vylíčit - prostě koncert pod širým nebem v kolárku a sutaně, lovecké uniformě a v pruhovaných plavkách. Jana Preissová je neskutečně krásná, nikoho jsem neviděl v životě s takovou poživačnou chutí jíst jablka. Jiří Menzel je přesně ta nesmělá socka, ale narozdíl od pánů ve věku, umí ještě mladou holku pošmajchlovat. Míla Myslíková je přesně ta, kterou Důra Hrušínský nechce a Bohuš Záhorský se svou epizodkou proslavil... Bedly ()
Domnievam sa, že pre správnu percepciu Rozmarného léta Jiřího Menzela je znalosť knižnej predlohy, vďaka ktorej divák nie je tak šokovaný osobitným jazykovým štýlom pána Vančuru. My všetci ostatní sa môžeme skryť za príjemné a hrejivé pocity, ktoré Menzelovo dielo vyvoláva. ()
Velmi důstojné a téměř dokonalé zpracování krásné knížky. „Podvedli mě, smočivše si košile a spodky.“ ()
jako adaptace knížky možná dobré, jinak jako film to prostě nefunguje, nejsem z Vančury nějak extra odvázaný. Je to stupidní nuda. ()
Knihu jsem necetl a tezko se k ni nekdy dostanu, film je to ale uzasny, kouka se na to uplne samo. ()
No nebejt maturity a konkrétní maturitní knížky Rozmarné léto, bych tenhle film určitě neshlédl. Četba mě nikdy nebavila, navíc když je to do školy, tak už tuplem ne a proto jsem sáhl po filmu. Byl jsem mile překvapen, čekal jsem mnohem větší kravinu než se psalo ve stručných komentech českých učebnic. Je to takový obyčejný film mi přijde, ale prostě má něco do sebe. Ta atmosféra i ta slavná začáteční věta, prostě mi to sedí. 70% ()
Trošku toporný, chtělo by to větší drajv. ()
Komedie jo? Smysl pro humor tohoto jinak vznešeného poetického filmu jsem úplně nepobral (major snažící se ojet Annu, načež ho to tak vyčerpá, že ihned usne? Dědek upozorňující kouzelníka, aby nespadl, přičemž ho ten krypl z toho lana setřese - div z něj neudělá krypla? - asi už jsem mimo...) Před nedávnem jsem přemítal nad tím, čím to, že je Hrušínský se svým odevzadným, monotónním projevem tak opěvovaný herec. Ale když tady vidím, jak je prostě s tou postavou sžitý (hraje to, jako by jí sám byl celý život), prezentuje se přirozenými, charizmatickými gesty apod., tak je mi to už jasné a držím hubu. Ve výsledku Chudák Antonín dostal ze všech tří nejvíc napráskáno: ne od kouzelníka nebo opilců, ale od konečného soužití s blbou Kateřinou, které se žel bohu nezbavil. "tento způsob léta zdá se mi poněkud nešťastným" (zamrazilo). ()
No já nevim, asi jsem kulturní barbar, ale tenhle film, i přes svoji pohodu, mě prostě neoslovil... Je to asi klasika, ale ta čeština mi prostě nesedla a půl filmu jsem netušil, o čem je vlastně řeč... A než abych ze sebe dělal pozera a psal jak je to super duper kulty huper film, prostě dávám tři a jdu od toho. Jo a knížku jsem nečetl. ()
Tento typ filmu zdá se mi poněkud nešťastným. Kdyby to nebyly už minimálně čtyři roky, co jsem četl stejnojmennou knihu, tak bych se chytal o něco lépe. Takto mi to úplně nesedlo. Ale co si pamatuji, tak radši knihu než toto. 3+* ()
"Tento způsob léta zdá se mi poněkud nešťastným..." Krásy tela ženského, života bezstarostného a čistoty ducha tvoria toto dielo, ktoré pohladením na duši jest... ()
Tento způsob filmu zdál se mi poněkud nešťastný. Vím, že budu asi v menšině, ale nějak extra mi tento snímek podle známé předlohy nesedl a nechal mě absolutně chladným. ()
Asi jsem moc mladý na to, aby mě v podstatě čímkoliv zaujal. 3* jsou max a na to, jak je krátký, tak vůbec neutíkal. Mám pocit, že je to právě ten film, který zestárnul. ()
Podte dolu nebo se natlucete....rikam podte dolu....no vidite, ja vam to rikal! :) K niektorym filmom treba dorast... Ja mam 33 a s hanbou priznavam ze som k nemu dospel az teraz. Uz 2x som to skusil ale az po precitani knihy som poxopil ze 2 pokusy nestacia :) A tak som ostal hore az do 3.00hod aby som si toto famozne dielo na MARK konecne vyxutnal. Originalne dielo a velka poklona p.MENZELOVI ze ako jediny dokaze vystihnut poetiku Vancurovskyx diel. ()
Už tenkrát mi to připadalo trochu staromilské, ale víc milské než staro. Nicméně scéna se staříkem, který rumpluje se sloupkem hrazdy, aby zachránil Menzelovi kosti vcelku, mě bere pokaždý. ()
Klasika ()
Menzelovy filmy miluju ale tohle mi přišlo jako hrozná nuda.Film co má 74 minut mi připadal jako 3 hodinový.Absolutně jsem z toho nepochopila pointu,přišlo mi to jako nesmyslnost nejvyšší ráže.Knížku jsem sice nečetla,jen její rozbor ale podle filmu bych nikdy nepochopila o co Vančurovi při psaní knihy šlo.Herecké obsazení i v podstatě výkony super ale pointa unikla někam až na kraj Asie. ()
Hrozně mě nebaví knižní předloha, a tak s tím ani takoví kanóni, jako je třeba mistr Hrušínský, nemohou příliš nadělat. Pěkně natočeno, ale obsah a forma příběhu - ufff, na to nemám. ()
Hrušínského, Brodského a spol jsem sice v jiných filmech schopná velmi okatě obdivovat a zbožňovat a veškeré jejich role jim žeru i s navijákem, ale tady jsem jim to prostě nevěřila. Navíc ten příběh opravdu považuji za děsivě nudný a nezajímavý a v tom celém jsem si kromě té přeslavné věty, kterou každý tak s chutí používá, nenašla skoro nic jiného, co by mi utkvělo v paměti. A vlastně mě dost zklamalo, že tahle přeslavná věta pochází z tak "neslavného" počinu. ()
Reklama