Režie:
Vladimír MichálekScénář:
Jiří KřižanKamera:
Martin ŠtrbaHudba:
Michał LorencHrají:
Bogusław Linda, Olaf Lubaszenko, Jiří Bartoška, Agnieszka Sitek, Vlasta Chramostová, Ľudovít Cittel, Martin Sitta, Jiří Holý, Milan Riehs, Anton Šulík st. (více)Obsahy(1)
V létě roku 1943 do moravské vesnice uprostřed Hané jako by válečné události ještě ani nedolehly. Dvanáct bohatých statkářů zde žije ve strachu z nemanželského syna jednoho z nich. Sekal (B. Linda) má za sebou krušné dětství nemanželského dítěte, kterým všichni pohrdají, nic mu nepatří, slušné děvče si ho ani nevšimne. Je zatrpklý a krutý, nenávidí všechno a všechny. S protektorátem přišel jeho čas. Udává sedláky ze zločinů proti Říši a za odměnu dostává jejich majetky. Sedláci v obavách nejen o majetek, ale i ze strachu o život, dospějí k rozhodnutí, že je třeba se Sekala zbavit. K samotnému činu však využijí kováře Juru Barana (O. Lubaszenko), který se ve vesnici skrývá před německými okupanty. Oba muži se tak proti své vůli musí střetnout v souboji na život a na smrt. (Česká televize)
(více)Recenze (528)
Film s atmosférou tak hustou, že jsem chvílemi ani já nemohla dýchat. Natož pak hlavní hrdina... ()
Není to nejhorší, ale výsledek zaostává za zřejmou ambicí. A tedy na to, že se film odehrává ve "vesničce" "uprostřed žírné roviny Hané", je po jazykové stránce iritující a nesmyslný. Buď měly být dialogy v zájmu obecné srozumitelnosti zcela spisovné (ty prvky obecné češtiny!), anebo opravdu autenticky nářeční (a ne si jenom ve frázích hrát na "dialekt"), tím spíše, že hanácký venkov byl/je z tohoto hlediska velmi specifický. (Ne že by to byl problém pouze tohoto filmu, ale tady vzhledem k tvůrčímu záměru bije do očí.) ()
Môže byť niečo horšie ako vražda? Áno, egoistická zbabelosť. Plus vydieranie. Plus neschopnosť pomôcť človeku, ktorý pomoc nutne potrebuje... Doplusované, zrátané, smutný pohľad na našu ľudskú povahu. Pekne stvárnené myšlienkové posolstvo. Takéto filmy môžem vždy! ()
pro me jeden z nej ceskych filmu....skvele herecke vykony obou hlavnich protagonistu plus bartosky jako farare...drama jak ma byt zasazene do moravske katolicke vesnice v obdobi protektoratu reflektujici mezilidske vztahy kde kazdy zna kazdeho...kulminuje stretem levobocka a kolabornta ivana sekala, ktery si kvuli svemu puvodu v detstvi uzil sve a nyni se bezhlave msti vsem, proti evangelickemu kovari jurovi baranovi, skryvajicimu se na vesnici za pomoc partyzanum ()
Ocenění jenž tento snímek dostal je si myslím, zatraceně oprávěné. Tenhle kousek určitě patří mezi naše nejlepší filmy si odvážím říct. Vykreslení vesnice a lidí v ní. Ukázka naprosté lhostejnosti a sobeckosti českých lidí. To jak obětavost dobrých lidí nekončí vždy nejlíp pro ně samotné. A myslím, že věc na kterou nikdo z nás nezapomene a která se nám ihned vybaví je ta, koho je třeba zabít... ()
Obyvatel velkoměsta, který večer před stěhováním na vysněný čistý venkov, produkující zemité, ale ryzí duše, shlédne na nezapakovaném televizoru Michálkův film, možná na chvíli dohlédne ze svého obláčku o něco dál. Snímek mrazivě ostře vykresluje do jakých deformací se může vyvynout těsné soužití obyčejných lidiček ve vesnickém mikrokosmu a zároveň co v tomto požehnaném kolektivu dokáže jeden nebojácný všivák. Na pozadí filmem popisovaných událostí pak společná nedělní návštěva kostela všech farníků působí jako surealismus nejhrubšího zrna. K poctě autoru a hlavním představitelům filmu, kterým sekunduje překvapivě výborný Jiří Bartoška, uvádím , že se mi většinu času chtělo blít. ()
Určitě výborný film s kvalitním hereckým obsazením. Mohlo se klidně ještě více tlačit na pilu a hlavní záporná postava tak mohla být ještě ďábelštější. Takto by měl nějak vypadat opravdu dobrý film z domácí produkce. Poznámka - to se nám s těmi rolemi farářů (Dušínovské charaktery) nějak roztrhl pytel. ()
Typovo presní herci, na čele so skvele stvárneným Sekalom v podaní Lindu a výborná réžia tvoria piliere veľmi hodnotného snímku. Atmosféra v dedine v čase žatvy, výborne nazvučené scény, výborné vykreslené charaktery sú žiadané pridané hodnoty, ktoré vytvárajú správny feeling na udelenie plného hodnotenia. ()
Jasně nejlepší česká nekomedie.Až na pár vyjímek jsou tu všechny postavy zlé a to dodá filmu tak hutnou atmosféru, že až nevěříte, že je to z čech, ale z nějakého filmu pana Finchera. Velmi dobré ()
Tento film zachycuje tísnivou atmosféru časů Protektorátu, i když v něm kromě všudypřítomného strachu ze sekala není o okupaci téměř žádná zmínka. Sekal je skutečně parchant, který se neštítí urážet vlastní matku, povyšovat se nad ostatní, udávat je okupantům a následně zabírat jejich grunty. Určitou omluvou mu může být to, že je to parchant a jako k parchantovi se k němu celý život lidé chovali. Obzvláště odporné je jeho řádění na straně republikánů/komunistů za občanské války ve Španělsku. Jeho protipólem je kovář a evangelík Jura, chlap železných mravů a silné odvahy, který se nebojí vyzvat toho parchanta k souboji. Tento film by oblíbeným filmem mého otce, po zhlédnutí už chápu, proč. ()
"Už jsi někoho zabil?" Dusné drama o hnusných sedlácích z venkova. Ti se v kruté době neštítí ničeho pro svou chamtivost. Vydírání oplácí stejnou mincí pro svou existenci. Výborně obsazeno neokoukanými polskými herci. Napětí a dramatický závěr, který odkrývá ty nejodpornější lidské vlastnosti. 7/10 ()
Vedle pár anomálií většinou urozené právě na konci devadesátek spadá i Je třeba zabít Sekala do toho nejlepšího ze samostatné české filmové tvorby.. První spojení Michálka s Křižanem zůstane navždy jako ono legendární spojení česko-polské filmografie.. Je válka, protektorát, ale něco takového skoro ani zdejší vesnici trápit nemusí, dokud se do vesnice nenavrátil Ivan Sekal, který využije válečné politiky a vztahů s Říší k osobní mstě vůči městu a za podpory protektorátního vedení se stává doma bohem, na co ukáže je jeho, ať už je to majetek, pivo nebo žena, a kdo se odváží odporovat, toho Sekal hravě srovná.. Nemůže to jít do nekonečna, konec Protektorátu v nedohlednu, a kdo zajistí, že se návrat demokratických sil znovu dostane i zpátky do vesnice, aby je zbavil Sekala. Je třeba jednat a Sekal musí zemřít.. Atmosféricky skvěle odvedené dobové drama o ospravedlnění toho nejhoršího zločinu, ve kterém i přes zřetelnou morální výhodu na své straně stejně není pro nikoho z ústředních aktérů lehké provést, k čemu je vybízí už jen název snímku.. Ono pošťouchnutí vykresluje právě příběh a události, které zavrhují morálku a dovolují překročit boží přikázání.. Perfektně odvedené charaktery ústředních postav, které ani ze samotného Sekala nedělají absolutní zlo.. Boguslaw Linda je náš! 85% ()
Velmi chladné a mrazivé drama. Hold češi jsou češi. Přesně vystiženi! ()
Opravdu dobrý český snímek. No, tedy koprodukční, ale i tak; už jsem ani nevěřil, že ještě nějaký takový uvidím. ()
Mne sa najviac páči ako sa podarilo režisérovi zapasovať poľskych hercov (mojich obľúbených hercov z Kieslovskeho a Zanusiho filmov) do českého prostredia. Hlavné úlohy dokonca aj vystihujú povahy hercov. B.Linda hraje väčšinou záporne alebo rebelsky ladené postavy a O.Lubašenko nenápadné a pritom silné charaktery. Hviezdičky dávam za scénar, réžiu a výber hercov do hlavných úloh. Inak je to chválitebné 80% ()
Pokrytectvo a cynizmus moravských sedliakov za Protektorátu o tom je film Vladimíra Michálka.Zaujímavé sú herecké výkony poľských hercov. ()
Od kladiva na čarodějnice a Spalovače mrtvol tady dlouho nebyl takhle depresivní a tvrdej českej film...***** za příběh,režii,scénář,herecké výkony a všechno v tomhle filmu.Sekala jsem měl chuť zabít sám osobně.Sice by se zde našlo spoustu věcí na shození kvality,chyb apod.Ale když vezmeme v potas kolik sraček se u nás ročně natočí,rád nadhodnotím tenhle film a dám víc hvězdiček než si zaslouží.Je to dobrej film a oproti zkurveným Troškovým sračkám a podobným filmům(např.Marhoulovy filmy) je to prostě těžkej nadprůměr.Lvů dostal mnoho to ano,ale co bylo lepší ten rok ?Báječná léta pod psa byly pěkným filmem i Knoflíkáři nebyli špatní,ale Sekal byl zaručeně dle mně nejlepší.Byl to silnější filmový zážitek.Toť můj názor. ()
Mezi porevolučními československými filmy jednooký trpasličí král. Potěší absence té naší, české laskavosti. Potěší, že závěrečný souboj na ostří nože nasvádí Liška s Macháčkem nebo Polévka s Donutilem. Potěší toho vlastně celkem dost. Překvapí bigotní (= dvoubohý?) katolicismus moravských dětí. Překvapí trpajzl jak z Křesadlova Fialového anachoréty, který na mol ožralý a navzdory krucifixu przní moravské dívky krev a mléko...Není nakonec největším kolaborantem filmu ten malý slovenský herec, který nám vysokým pro radost předvádí trpajzličí klišé jak z nějaké nekorektní komedie? Není to špatný film, ale k tomu, aby byl na vývoz mu něco chybí. Možná by se tomu dalo říkat řemeslo. Ale na Barrandov dobrý... ()
60% ... Skvelá hudba od Michala Lorence a aj skvelé herecké obsadenie sú obrovským plusom pre tento film. Ale aj napriek tomu si myslím, že ide o najprecenovanejší český film vôbec. Tak strohé dialógy som už dlho nepočul. ()
S českých filmem je to obecně velmi špatné, revoluce něco dala, ale i něco vzala a sice nějakou finanční jistotu pro filmaře. A tak i se snížila rapidně i kvalita celovečerních snímků a k dnešnímu dni bych na prstech všech končetin dokázal spočítat co se nejlepší natočilo od revoluce. Drtvá většina včetně Sekala pak byla natočena ještě v divokých 90. letech, kdy snad dávkou nadšení se objevil nejeden kvalitní počin. Ve filmu nenaleznete žádnou idilu, vlastně je to vcelku brutalní snímek na to, že to natočili naši lidé se spolupráci s koprodukcí. Je jen škoda, že se takových filmů neobjevuje mnoho, ale je to zase o financích, zájmu herců a kvalitě příběhu. V tomto případě Labszenko, Linda, Bartoška a další odvedli parádní práci. ()
Reklama