Režie:
Sherry HormannScénář:
Florian OellerKamera:
Judith KaufmannHrají:
Almila Bağrıaçık, Rauand Taleb, Merve Aksoy, Aram Arami, Tamer Arslan, Mehmet Atesci, Samir Fuchs, Özgür Karadeniz, Christian Kuchenbuch, Jacob Matschenz (více)Obsahy(1)
Aynur, krásná a energická dcera tureckých přistěhovalců žijících v Německu, je v šestnácti letech proti své vůli provdána za násilnického muže, s nímž otěhotní. Když zjistí, že život není takový, jaký si ho její ortodoxní muslimská rodina představovala, uteče do Berlína, aby začala znovu. Porodí syna, najde si práci a naváže milostný vztah s Němcem, který ji miluje takovou, jaké je. Zdá se, že konečně našla na světě své místo. Ale její rodina, která Aynuriny činy považuje za vážné porušení jejich kodexu cti, jí odmítá dovolit, aby se vydala vlastní cestou. Film je inspirován skutečným příběhem Hatun 'Aynur' Sürücüové, zavražděné ve třiadvaceti letech v Berlíně svým nejmladším bratrem ve jménu ochrany rodinné cti. (Cinemax)
(více)Videa (1)
Recenze (40)
Sherry Hormann hned v úvodu odhaluje karty, víme kdo je kdo, v utajení dokonce nezůstává ani vrah. V tu chvíli mi to pro budoucí děj nepřišlo jako ta nejlepší cesta. Její pojetí příběhu je hold silně dokumentární, čemuž neodpovídá jen rychlá přesná kamera a časté vyprávění skrze fotografie, ale právě i zmíněný úvod. Můj pohled se naštěstí velmi rychle změnil, vyzrazení zásadního příběhu nijak neubírá, snad právě naopak. Použití vypravěčky (samotná Aynur), ta kamera, fotografie a gradace vyprávění jednoduše dokáží strhnout. Díky čemuž děj rozhodně napětí nepostrádá, naopak jsem několikrát doufal v jiný konec. 80% ()
Snímok možno smelo zaradiť do “shockumentary” žánru. Presne takéto filmy zvierajú žalúdok, pričom s názorom užívateľa, ktorý ho “odporučil”, nemožno inak ako nesúhlasiť. Mix kultúr v kontexte s náboženstvom a kultúrno výchovnými tradíciami, je doslova vraždou skutočných, morálnych hodnôt, a preto mám krásny odkaz pre všetkých dementov čo by sa radi na námestiach beztrestne cicinami šermovali: “Liberáli všech zemí, vyližte si prdel!” A keď sa niečo stane vašej dcére, choďte revať dofetovanému Sulíkovy pred barák, ktorý sa dostal do parlamentu potom, ako sľuboval zlegalizovanie jemných drog. Pokiaľ chcete týmto veciam predísť, spýtajte sa rodín, ktorých dcéra odišla do Nemecka za prácou a tam si chtiac-nechtiac narazila takéhoto parádneho mahagóna, ktorý jej z času na čas takú “vyjebe”, že by ste ju po pózovaní vedľa Rockyho ani nespoznali. ()
Film ako taký bol zaujímavo podaný, v chytľavom štýle rozprávača v podobe samotnej Aynur, ktorá sa stala obeťou tzv. "vraždy zo cti" - o čom nás informuje už v samotnom úvode, a ihneď je každému jasné, že tento film bude bez happy endu. Spracovanie rozhodne nadpriemerné, herecké obsadenie taktiež, akurát škoda, že to nebolo v turečtine - tá nemčina mi k tým postavám pochopiteľne vôbec nepasovala. Čo sa týka tejto radikálnej témy, takéto niečo je bez diskusie odsúdeniahodné, akurát sa mi nepáči, že sa takéto extrémy prostredníctvom súčasnej európskej kinematografie prezentujú akoby to bolo v moslimskom svete úplne bežné - a to nie je pravda... (za túto štylizáciu hviezda dole) ()
Brilantní rekonstrukce skutečného případu vraždy ze cti 23-leté Hatun Sürücü z roku 2005. Původně jsem chtěl snížit hodnocení, protože ten voiceover celým filmem s prokládanými foto a videa skutečné oběti z toho dělají jakýsi hraný dokument, ale musím dát pět hvězd, protože celá tahle skládačka, kdy každý díl přesně vykresluje co je vražda ze cti, jak funguje taková famílie a všechny mechanismy kultury a okolnosti, které k tomu vedou je asi nejdokonaleji zfilmované, co jsem kdy viděl na toto téma. Není tam ani ň navíc a i při té dokumentárnosti to dokáže perfektně fungovat na poli emocí. I při tom vykreslení postav na malém prostoru v krátkém čase se člověk dokáže vžít do kůže oběti, která v patnácti musela na příkaz rodiny opustit gymnázium a odjet do Turecka vdát se za bratrance, který ji týral, takže odtud utekla zpět do Německa, kde se snažila osamostatnit, což její rodina nerozdýchala. Myslím, že stejným případem je inspirován film Cizinka (2010) se Sibel Kekilli, který má filmovější podobu, ale těžko říct, protože v Německu se vyšetřuje ročně okolo padesáti vražd ze cti ( skutečný stav se odhaduje na dvojnásobek ). ()
Veľmi bolestivý film. Žena v zajatí ortodoxného náboženského fanatizmu a tradícií. Bolo by zlé chápať tento film ako obyčajnú kritiku islamu, to by bolo príliš zjednodušené, ale zároveň je odsúdeniahodné ak žena v tomto tisícročí stále nemá rovnaké práva ako muž, nemôže slobodne žiť a pracovať. Snímok je natočený zvláštnym pútavým spôsobom, kedy vieme, čo sa stane a ako sa to stane a sledujeme cestu k zbytočnej tragédii. ()
Reklama