Režie:
Sam PeckinpahKamera:
John CoquillonHudba:
Ernest GoldHrají:
James Coburn, Maximilian Schell, James Mason, David Warner, Klaus Löwitsch, Vadim Glowna, Roger Fritz, Fred Stillkrauth, Véronique Vendell, Senta Berger (více)Obsahy(1)
Americký režisér Sam Peckinpah (1925–1984) po svých profesionálních i osobních excesech hledal v polovině sedmdesátých let jen těžko práci v Hollywoodu, a tak ochotně přijal nabídku Wolfa C. Hartwiga, německého producenta, který se do té doby živil převážně výrobou erotických filmů, aby pro něho v jugoslávských exteriérech natočil adaptaci válečného románu Williho Heinricha „Trpělivé maso“. Zaujal ho pohled „z druhé strany“, drama těžce decimovaných německých vojáků na Tamanském poloostrově v roce 1943, a především téma, společné pro celou jeho tvorbu a nejvíc snad pro jeho mistrovský western Divoká banda (1969) – pohled na skupinu mužů na nesprávné straně, kteří uznávají pouze loajalitu jeden k druhému. Seržant Steiner (James Coburn) je vynikající a mnohokrát dekorovaný voják, ale válku nenávidí. Příchod nového velícího důstojníka, kapitána Stranskyho (Maximilian Schell) s jeho prušáckým nadšením, ho v tom jenom utvrdí. Steinerovi muži svého velitele slepě poslouchají a jeho nadřízení plukovník Brandt (James Mason) a kapitán Kiesel (David Warner), otupení vlekoucí se válkou, jeho svérázné jednání tiše tolerují. Železný kříž se stal posledním velkým Peckinpahovým dílem, působivou výpovědí proti válce. I když Peckinpah v evropských podmínkách nemohl pracovat se svým obvyklým štábem, jeho pečeť je patrná zejména v mistrovsky zvládnutých akčních sekvencích ukazujících válečnou vřavu. Na filmu také naštěstí nejsou vidět finanční problémy, do nichž se producent Hartwig na konci natáčení dostal a které Peckinpaha donutily k improvizacím. (Česká televize)
(více)Recenze (231)
Jsou různé druhy válek, od těch přímo na bojišti, o kterých se toho moc neví, i když z ní vždycky zbude spousta popisů, šotů, fotek, které se pak do nekonečna používají "pro navození atmosféry". A pak na druhé straně jsou to války v hlavě. A takovou válku vede Sam Peckinpah, zdatný a úspěšný tvůrce westernů, ke kterým má rozhodně blíž. Na pozadí likvidace německých armád A na jižním úseku východní fronty, která je tu pro režiséra kulisou (střeba. výbuchy, létající lidská těla) pro westernový příběh desátníka a posléze četaře Steinera. Ten má něco z Remarqueova Paula Bäumera (válka ho drží v kleštích) i Clavellova Krále Krysy (jen ve válce je někým), ale ta větší část patří hrdinům divokého západu (na západě je tu Německo). Jeho protihráčem je kapitán Stransky, padouch, ženoucí se bezohledně za pokladem železného kříže. A proto bych tento film nerad neoznačoval jako válečný, pro mě je to western (jako skutečný žánr se všemi svými specifiky) a Peckinpah zdatný a úspěšný tvůrce westernů. ()
Dosti hutný a šťavnatý válečný snímek a jeden z nejlepších válečných, co jsem kdy viděl. Tady je dokonalá, opakuji dokonalá bojová atmosféra, jako by to nebyly záběry pro film, ale doopravdy! V tomhle je chválím. Taky chválím obsazení hlavní role, tvrdě sebejistý a sebevědomý Coburn to zahrál opravdu úchvatně. Na začátku můžeme slyšet nádhernou písničku nějakého německého děvčete, celkem dojemné... Taky má film hodně zajímavý námět a je vidět, že ne všichni Němci byli svině... 92% ()
po filmu -Gott mit uns- teprve druhý zdařilý film, kde jsem viděl a zíral, že na druhé straně fronty bojovali také jen obyčejní normální lidi a nejen krvežíznivý zrůdy .. navíc, na rozdíl od na úvodu zmiňovaného filmu, zde viděni ještě v zákopech na bitevním poli .. denně v blízkosti smrti .. mistrně podané tak, jak to Hollywood do té doby neznal .. pohledem režisérského génia .. Sama Peckinpaha .. na konci filmu sice zní smích, ale mě z toho mrazí .. i dnes, po tolika letech … ()
,, Železný kríž" je film o druhej svetovej vojny videný očami nemeckých protagonistov. Film ako čokoľvek iné potvrdzuje zdatnosť režiséra Sama Peckinpaha ako akčného filmára grafického chaosu. Chválim klaustrofobickú kameru a inteligentný scenár. 8/10 ()
Skutečně pozoruhodné osobité válečné drama, které se zcela určitě vymyká zažitým stereotipům. Co mě ale určitě upoutalo je lehkost s jakou Peckinpah dokáže navodit ironii a nadsázku pouhým samotným záběrem kamery bez zaznění jediného slova (dokladem je toho samotný závěr, ale vlastně i úvodní titulky za doprovodu skvělé "Hänschen Klein"). Parádní psychologie postav: upjatě aristokratický Schell a vším pohrdající Coburn, přičemž u toho druhého to platí dvojnásob. Jejich vzájemné rozhovory stojí zato. ()
Sam Peckinpah uz po extra brutalnej Divokej Bande 1969 a este par flakoch serviruje tuto drsnu podivanu o nemeckych vojakoch pocas II. Svetovej Vojny. Isteze, su tu drsne a brutalne sceny, ale ako vojnovy film dobre odsypa a zaver bol mrazivy : 87 % ()
Ak o tomto filme mnohi hovoria najlepsi vojnovy (ci antivojnovy) film vsetkych cias, necakajte dielo velkolepeho umeleckeho genia, cross of iron nie je ruda a cervena od m. jancsoa, je to len jeden z najlepsich komercnych velkomfilmov o vojne. ale ani to nie je sranda natocit, ze. ()
Rok 1943, Nemecká armáda trpí jednu poražku za druhou, vojaci strácajú morálku a Červenú armádu už nič nemôže zastaviť. Avšak nájdu sa ešte muži ktorý budú bojovať dovtedy dokým budú musieť, seržant Steiner a jeho čata. Perfektne natočený vojnový film s dramatickým príbehom a pravou vojnovou atmosférou. Vizuálne je film premakaný do najmenšieho detailu, vojnové scény sú dých berúce, efektné spomalené zábery a útok T 34-riek mi vyrazili dych. 90% ()
Ve své době asi perfektní počin, dnes je to jen velice průměrné. Nicméně námět byl skvělý, jelikož kde se dneska člověk podívá vidí válku z pohledu každého, jen né právě z německa. Najdou se vyjímky jako Valkýra či Pád třetí říše, a právě tyhle vyjimky jsou tak dobré. Neříkám, že jsou tak dobré jen kvůli pohledu právě z německa, ale rozhodně to k tomu přispělo. ()
Blíží se. Grál. Cena za vlast. Renta z polí krve. Cíl na hruď pážat šarlatových orlic. Šalamounsky vytěžit návrat. Až na výjimky mezi nimi. Rytíře řádu charakteru, který roztaví všechny výsady. ()
výborný Coburn, vo filme na ktorom si milovníci vojnových filmov prídu na svoje, veľmi dobré scény bojov, výbuchov , efektov, niekedy šialene poprestrihované, no ale veď o tom vojna je ... film troska s nudnou strednou stopažou napriek tomu na tu dobu .. klobúk dole dávam 5 b ()
Pokus o filozofický náhľad na vojnu z pohľadu nacistov operujúcich na sovietskom území. Režisérovi nemožno uprieť bezprostredné a autentické poňatie bitiek, sadizmuz pevne spätý v dušou vojaka. Jedna akcia strieda druhú, navyše s pohľadu Nemcov. Na druhej strane, vojenské akcie striedajú skoro až prvoplánové filozofické dialógy o vojne a individualistické monológy jedinca. Z hercov potešil iba Coburn. Hodnotenie: 65% ()
Peckinpah + James Coburn + 2. světová válka. Co z toho může vzniknout? Jedině výborný film, který se dívá na válku z druhé strany, ze strany "těch zlých". ()
Vynikající Coburn a Schell, a i když malinko mi trvalo než jsem pochopil o čem to je -obsah předem málokdy čtu-, ale Peckinpah natočil tento válečný film způsobem, že to smete 99 procent i těch dnešních počítačových. Umí. Píše se ,,výpověď proti válce,, třeba, mě je to jedno, bavil. ()
Výtečný válečný film Sama Peckinpaha s mistrovským scénářem, naturalistickými válečnými scénami a především s fantastickým výkonem Jamese Coburna (i ostatních). ()
Protiválečné, syrové, brutální drama bez jakýchkoliv zkrášňovadel. Kladná strana není. Nabízí se nám pohled na "zlou" německou, vlastně po celý film prohrávající a utíkající, stranu v níž jsou jak hodní, tak i ti špatní. Důstojníci, jenž se ženou za metály a prostí vojáci, kteří chtějí "pouze" přežít mašinérii náletů, výbuchů a akce, které je zde požehnaně. To jest Železný kříž. James Coburn by si jej za ztvárnění své role zasloužil. Režie: jak jinak, starej dobrej Sam. ()
Nechci Železnému kříži nijak křivdit, je fakt že jsou tu výborné momenty a příběh sám o sobě dobrý, že by stál za remake. Také je dobrá kamera, skvělí herci, parádní moderně působící zpomalené záběry a dobré efekty. To vše by mohlo předurčovat dobrý film. Ale bohužel je film tragicky nezvládnutý slepenec epizod, záběru a monologů bez účelu. Jsou tady naprosto zbytečné záběry, které měly skončit na podlaze střižny protože nemají obsah. Obecně střih je v tomto filmu asi to nejhorší. Jednání Steinera je naprosto nelogické, na jednu stranu to vypadá že nenávidí válku a na druhou stranu se válce nevyhýbá, jakoby se mu v ní líbilo. Neodpovídající techniku snad ani nemá cenu komentovat, ta je totiž společná všem válečným západním fimům té doby. Že zde ruskou techniku supluje americká by šlo uhádat (Lend and Lease Act) u německé je to ale neomluvitelné. Závěrem jeden bludišťák, za perfektní repliku: "ukážu vám kde rostou železné kříže". ()
Seržant Steiner nesnáší válku, nesnáší své nadřízené, ale kupodivu je jeden z nejlepších vojáku na rusko-německé frontě. Jeho četa se vždy vrátí z bojů s úspěchem. Mimo jiné i proto upřímně nesnáší kapitána Stranského, který se na tuto frontu vydal jen pro získání železného kříže, a to nejlépe tak, aby nemusel zasáhnout do bojů. Po jedné bitvě si Stransky zažádá o odměnu, a za svědka si vybere právě Steinera (který ovšem ví jak to bylo ve skutečnosti a odmítá. Proto při "evakuaci" je právě na Steinera zapomněno, a ten se ocitá i se svoji četou za ruskou frontou .... Ač ukazuje válku z "druhé strany" než jsme zvyklí (německá armáda), i tak patří tento film k nejlepším válečným filmům všech dob. Ukazuje syrovost války ve své nejhorší podobě, i to, jak čest a morálka vojáků je velmi ošemetná věc. Celému filmu vévodí James Coburn v roli seržanta Steinera (který takřka za celé dvě hodiny nesleze z plátna) a také Maximilian Schell v roli proradného kapitána Stanského... ()
Film mě zaujal svým nehollywoodským pohledem na válku. Ukázal, že na druhé straně nebojují pouze přízkraky naprogramované na zabíjení, ale také lidé. Typický peckinpahovský snímek, který nešetří vypjatými a drsnými scnénami. ()
Čoraz intenzívnejšie si uvedomujem, že Sam Peckinpah je predchodcom Quentina Tarantina v zmysle žánrovej invencie, použita násila, hesla "konaj alebo umri" a pod. Lenže jeho fimy je ťažké hodnotiť, pretože na rozdiel od Tarantina sú skôr ťažkopádne než vzrušujúce. Dôvodom je, že ich akcia je realistická. Práve preto však pôsobia desivejšie. V prípade Železného kríža je príbeh rozprávananý netradične očami členov Wehrmachtu na východnom fronte. Hoci ide o protivojnový film, jeho zobrazenie ľudskej existencie je cynické. Peckinpah naznačuje, že vojna je súčasťou ľusdkej prirodzenosti (Brandt: "What will we do when we have lost the war?" Kiesel: "Prepare for the next one." Sestra Steinerovi: "Do you love the war zone? Are you afraid of what you'll be without it?") Hlavný konflikt tu vyplýva z rozdielností medzi Steinerom a Stranskym. Coburnov Steiner je paradox ideálneho vojaka, nenávidí vojenskú hierarchiu a najlepšie sa cíti v poli. Schellov Stransky znova predstavuje junkerského aristokrata túžiaceho po železnom kríži. Konfrontácia je neodvratná a v podaní Sama Peckinpaha stojí za to! ()
Reklama