Režie:
Zdeněk JiráskýScénář:
Josef KurzKamera:
MCCHudba:
Katarína MálikováHrají:
Mikuláš Bukovjan, David Uzsák, Alexandra Borbély, Marek Geišberg, Vladimír Hauser, Marek Pospíchal, David Punčochář, Peter Šimun, Luboš Veselý, Éva Bandor (více)VOD (5)
Obsahy(1)
Kryštof mezi mnichy uprchl nejen pro víru k Bohu, ale i před konflikty s otcem a politickými poměry po únorovém puči. Vedle mnišského života je také jedním z posledních článků řetězu, který převádí pronásledované komunistickým režimem přes hranice do Německa. Při jednom z nočních návratů z hranice je svědkem brutálního zásahu policejních složek proti skupince studentů a téže noci je zlikvidováno i společenství mnichů, s nímž žije. Místo, do něhož vkládal své naděje i víru, je zničené. Kryštofův zoufalý útěk od hranic je místopisem tehdejšího Československa, útěkem rozvrácenou „odsunutou“ krajinou i marným hledáním internovaných bratří. V situaci bezradného štvance se mu dostane pomoci ve statku Johany na okraji pošumavské vesnice. Její rodina odmítla kolektivizaci – otec spáchal sebevraždu, bratr byl poslán do dolů. Johana ukryje Kryštofa ve stodole, ale ve chvíli, kdy oba vnímají naději a vzájemnou blízkost, jsou svědky brutálního zabrání jejího hospodářství. Mají poslední šanci, že přejdou přes ještě nezadrátovanou hranici… (Bontonfilm)
(více)Videa (2)
Recenze (33)
Podle dlouhých, klidných scén, jimiž si film nevtíravě buduje úvod do děje, jsem očekávala mnohem propracovanější, hlubší drama, jež by se odehrávalo v Kryštofově nitru i ve světě kolem něj, na duševní, duchovní i světské rovině, individuální i společenské. A podle anotací také film, který tematizuje nelehké osudy Božích služebníků v éře komunismu na přelomu čtyřicátých a padesátých let. Jenže filmu brzy dojde dech, ani o jediné postavě, včetně té hlavní, se nedozvíme nic než pár kusých informací, které si ještě Kryštof s otcem vyměňují při setkání tak nejapně, že je jasné, že to dělají jen kvůli scénáři, a místo o pronásledování duchovních se z toho na chvíli stává film o mládeži a jejích starostech v napjaté době, kdy se lámou charaktery, aby se to někdy ve třetí čtvrtině přepnulo do povrchní zkratovité nápodoby Všech dobrých rodáků... Přičemž jak filmu dochází čas, přibývají lapsy ve scénáři i dramaturgii, a jak byla první čtvrtina vtahující a budící velká očekávání, poslední je už vyloženě nekoukatelně zbrklá a odbytá a budí jen rozčarování. Febiofest, Slovanský dům *~ ()
Atraktivní spojení náboženského prostředí a budování lidové demokracie skončilo na půli cesty. Řada silných scén je rozmělněna nedostatečně sevřeným příběhem, který nejistě přešlapuje mezi vykreslením společenské atmosféry a odvyprávěním jednoho osudu. Více zde. ()
Ani neviem kde začať. Jednoducho sklamanie, ktoré prišlo už s úvodom. Pokus o nahliadnutie do Kryštofovho vnútra nevyšiel, skôr to vypálilo do nudy. Tá bola ešte zvýraznená otravným prítmím až tmou. Stred filmu ešte ako tak, ale tiež to bolo len o takom zúfalom behaní sem a tam, skrývaní sa, ošetrovaní a herci vyzerali ako vyplašené ovce. Samozrejme, chápem, dôvod tu bol, ale zase sa nič nemá preháňať. Chýbal mi k tomu aj nejaký kontext, background, ktorý by diváka uviedol do deja. A záver... no čo už, stačilo prejsť malý potôčik, ale radšej treba urobiť diverziu s neistým výsledkom... No neviem, neoslovilo ma ani to. Slabý podpriemer. 30/100 ()
Akce K v moderním pojetí. 1) Po svižném začátku druhá polovina filmu značně zpomalila a ponudněla. Děj jde dost po povrchu, chybí mi možnost většího ztotožnění se s postavami, kterých vlastně nic nevíme a téměř nic se ani nedozvíme._____ 2) Závěrečnou pointu jsem pochopil jako akt sebeobětování._____ 3) Zaujali mě 22letý filmový debutant, student ostravské konzervatoře Mikuláš Bukovjan (budoucí novic Kryštof) a 30letý Slovák David Uzsák (Cyril, postřelený student na útěku). ()
[FEBIOFEST] Takovéto domácí žvýkání s trpkou pachutí na dlouhou dobu. Historický film, který se snaží ukázat číst historie, která není nijak příjemná, jenže film to moc nebere příjemnou formou. Zase mi přijde úlet jak tempo a atmosféra filmu je schopná se změnit za pár minut. Celou dobu se pohybujeme v příběhu, ve kterém se moc nemluví, ale alespoň víme o co jde. Postupem času dostáváme na účet, ale scény, které jsou jako z jiné planety, zbytečně protahují děj, který nikam neposouvají anebo film dehonestují. Moc nedává smysl vůbec to, že postavy nezdrhnou přes hranice rovnou a musí si udělat zcela bezpečnou a logickou zastávku na druhé straně hranic. Minimálně nám to tvůrci nedokázali osvětlit. Tohle jejích cestování sem a tam má takové plytké zastávky, které nedávají úplně smysl a odhalují retrospekci, která je teda dost komická než vážná a posouvající dál. Nechat se zabít tím, že mi někdo skoro omylem sáhne na loď. Tak tys musel být fakt ubožák. Filmu moc ani neprospívá, že polovinu herců se snaží mluvit česky, i když to jsou Slováci, což by nevadilo, kdyby to neměli každých deset minut. O to větší je průser, když herci jsou Slováci, mluví slovensky, ale slova se jim netrefují do úst. To je co za socialistické kouzlo? Korunu tomu nasazuje Borbély, která jako Maďarka hýbe pusou lépe česky, než Slováci slovensky. Paráda! Taky teda úplně nerozumím tomu mít v takovémto filmu tuto herečku, ale pokud to bylo psáno na míru, tak jsem schopný respektovat. Nicméně její pasáže, už jsou tuplem nijaké. Postavy raději nemluví vůbec, hrají si na Jamese Bondy 0048 a když už něco řeknou, tak to moc nedává smysl. Vzal bych tě sebou ale... ale co? Jsi moc tlustá? Jsi Maďarka? Musíš jít promítat do kina? Nelíbí se mi tvoje oči dlouhé jak Babišova linka na chleba? Nic. Domyslete si nelogiku příběhu. Celá politika přidávání známých herců postupem děje mnohdy je taková plytká v road movie, kde je zapotřebí ukázat, co nejvíce dopravních prostředků oné doby, aniž by to dávalo smysl. Je to obří škoda. Film je totiž první polovinu opravdu dobrý. Na Febiu před rokem byli Služebníci, na které jsem nakonec čekal rok, abych zjistil, že to bylo strašně nudné a zdlouhavé bez pointy nebo gradace. Zde něco z toho lepším světle máme, ale ta cesta skrz je tak trnitá a otravná, že z toho bolí i hlava. ()
Galerie (27)
Zajímavosti (3)
- Východiskem pro film Kryštof je Akce K z dubna 1950, během níž komunistický režim přepadl a obsadil mužské kláštery v tehdejším Československu. (Bontonfilm)
- Scénář filmu byl oceněn v soutěži FILMOVÉ NADACE v roce 2016. (NADACE)
- Film se natáčel na Šumavě v oblasti Teplé Vltavy, Hůrky, Mouřence, Novohradských hor, Hořic na Šumavě, v Brdech, ale také v Praze v kostele Nejsvětějšího srdce Páně, Ratajích nad Sázavou, Hracholuskách, v plzeňské Měšťanské besedě, v Liberci – na nádraží Horní Růžodol, okolí Písku, ve Slovenském středohoří, Krňanech apod. (Česká televize)
Reklama