Režie:
Mike BarkerScénář:
Jenny MayhewKamera:
Eigil BryldHudba:
Richard G. MitchellHrají:
Tim Roth, Dougray Scott, Olivia Williams, Corin Redgrave, Jeremy Swift, Rupert Everett, Steven Webb, Benedict Cumberbatch, Julian Rhind-Tutt, Sam Spruell (více)Obsahy(1)
Píše se rok 1645 a krvavá občanská válka končí. Ulice jsou plné raněných a král Karel je ve vězení. Členové parlamentu jsou připraveni dohodnout se s kýmkoliv, kdo má co nabídnout. Karlův syn čeká ve Francii na svůj okamžik. Největšími hrdiny jsou generál Thomas Fairfax a Oliver Cromwell, přátelé, jejichž představy o novém uspořádání Anglie se však jak se zdá, úplně rozcházejí (oficiální text distributora)
(více)Videa (1)
Recenze (44)
Až do svých třiceti let musel čekat Karel Stuart, syn popraveného krále, než mohl jako Karel II. usednout na anglický trůn. Víc než deset let žil ve vyhnanství. Země je rozvrácená občanskou válkou, lidé unaveni vládou puritánů, a tak se nakonec všichni rádi vrací ke staré, dobré monarchii. Parlament, který se už nikdy nechtěl vzdát pravomocí, získaných za deset let republiky, se spokojuje s tím, že na trůn usedne protestantský král. Spolkne dokonce i to, že se jeho manželkou stane katolická, španělská princezna Kateřina. Ani Karel, ani jeho rádcové však netuší, že tahle volba, i když podložená velikým Kateřininým věnem, nebude pro krále a jeho zemi tím správným a šťastným řešením, protože hlavní cíl tohoto spojení – zplození zákonného dědice - se zdá být problémem. Přitom o králově schopnosti plodit děti nemůže být naprosto nic zpochybněno - jak dokazuje stále vzrůstající počet jeho levobočků ... ()
Jako milovník ostrovní historie nemohu než tenhle snímek vynášet do nebe. Přestože anglická revoluce není po hříchu často využívaným námětem, na rozdíl od té francouzské, byla bojována za dosažení obdobných cílů s jen trochu odlišným koncem. Konflikt mezi Lockovou teorií suverenity lidu a tradiční vírou v božské posvěcení panovníka (king can do no wrong) je excelentně ztvárněn Everettem a Rothem, který zde hrál nejspíš životní roli - Cromwell v jeho podání odpovídá mojí představě, ba je ještě lepší. Vylíčení komplikovaných poiltických souvislostí považuji za jedno z nejlepších, jaké jsem na plátně viděl, jako by dějiny samy ožily před očima diváka. Snad jediné, co bych v této věci filmu vytkl, je celkem zásadní dichotomie mezi chrabrým a morálním Fairfaxem a mocichtivým intrikánem Cromwellem. Za tu dobu, co sleduju tyhle stránky, je tenhle film podle mě druhý nejvíce podceněný (a že se zde setkávám spíš s opačným problémem). ()
Velmi slušně natočené drama podle skutečných událostí. Skvělá výprava, zásadně určená až pedantickou snahou po přesnosti a historické věrnosti, čarokrásná kamera, bezchybné herecké výkony v rolích nesmírně přesně obsazených... Pokud mu lze něco vytknout, tak snad především přílišný důraz na akci, podbarvenou pompézní a dunivou hudbou. Srdce diváků odkojených akčními kravinami si tím však evidentně, soudě dle zdejšího nízkého hodnocení, stejně nezískal a cinefily tím naopak jistě úplně nepotěšil. Méně je skoro vždycky více... Celkový dojem: 80% Zajímavé komentáře: d-corso, Smok, D.Moore ()
Ak už niečo z tohto obdobia, potom film s Rufusom Sewellom – Karol II. Moc a vášeň – teda film o synovi popraveného kráľa. Anglická revolúcia je naozaj niečo, čo je dosť nudné, už na strednej škole to bola moja neobľúbená téma. Ten večný boj parlament vs kráľ o moc, nuž v podstate zaujímavá je len tá poprava, inak je to len o politikárčení, niečo čo našinca určite zaujímať nebude. A tak si dovolím povedať aspoň jednu pikošku ohľadom toho, aký je rozdiel medzi smrťami Karla I. a jeho syna Karla II. Karol I. bol v roku 1649 ako jediný anglický kráľ popravený, a to dokonalým sťatím jedným sekom, čo nebolo vždy bežné. Filmová predstava o katoch ako urastených chlapoch s chirurgicky presnou sekerou sa prirodzene nezakladá na pravde. Väčšina popravcov boli delikventi, ktorí sa sami vyhli trestu smrti výmenou za službu spoločnosti. Svoje povolanie vykonávali však často opití a s tupou sekerou. Niektoré boli tak tupé, že dielo po niekoľkých seknutiach musel dokončiť nožom, keďže hlava sa nie a nie oddeliť od hlavy. Našťastie pre Karla I. bol jeho život ukončený „jedným úderom, po ktorom mu hlava z ramien spadla“. Koľkokrát by si jeho syn želal takú dobrú smrť! Keď sa vo februári 1685 u neho objavili zdravotné ťažkosti, nevedelo sa o čo presne ide, dnes sa predpokladá, že mu vypovedali obličky (urémia). Konzorcium lekárov muselo urobiť všetko pre jeho záchranu. Najprv vyskúšali púšťanie žilou, aby mu z tela vypudili takmer liter krvi. Potom aplikovali sériu klystírov a nechali ho skonzumovať antimón, toxický kov. Následne vyvolali zvracanie, no stále nič nepomáhalo. Aby si boli úplne istí, že kráľa vyliečia, naplnili mu nos šňupacím tabakom a nechali opäť vypustiť trocha krvi. Úspech sa stále nedostavil a tak mu na čelo začali klásť žeravé železo, aby vylúčil všetky chorobné tekutiny. Potom si na chvíľu oddýchol od bolesti, keď mu začal natierať nohy holubím trusom. Na údiv všetkých nepomohli ani vtáčie výkaly, prešlo sa teda na trepanáciu. Kráľovi do lebky vyvŕtali dieru a na dôvažok mu na pokožku liali horúcu vodu, ktorá mu spôsobovala pľuzgiere. Vo finále ho ešte primäli k prehltnutiu rozdrvených kameňov z čriev východoindickej kozy. A hoci to môže znieť skôr ako snaha panovníka zo sveta odpratať, títo lekári sa mu naozaj podľa svojich najlepších vedomostí snažili zachrániť život. Karlovi prišlo bezradných lekárov ešte ľúto: „Gentlemani, ospravedlňujem sa vám, že mi umieranie trvá tak dlho.“ Jeho odchod z tohto sveta spoločne so snahou o záchranu trval 5 dní. ()
Tak už v 17. století ovládala politiku korupce! Idealistický boj za svobodu se může změnit v jinou formu tyranie a ač je to smutné, je v tomto filmu vidět, a je to i historicky podloženo, že síla vítězí nad zdravým rozumem. A dost mě překvapilo, že mezi všemi těmi postavami, z nichž ani jedna není zrovna vzor čestnosti, mě byl nejsympatičtější malý ´nacionalistický´ pitbull Oliver Cromwell. Thomasi Fairfaxovi, který je vypravěčem celého příběhu, se asi jako jedinému dalo věřit, že to z Anglií myslel dobře, ale přesto byl schopen kvůli rodině zradit své ideály. ()
Reklama