Režie:
Jindřich PolákScénář:
Jiří CirklKamera:
Rudolf MiličHudba:
Evžen IllínHrají:
Rudolf Jelínek, Eduard Dubský, Radovan Lukavský, Jiří Sovák, Jana Kasanová, Miloš Vavruška, Josef Beyvl, Martin Růžek, Miloš Nesvadba, Ludvík Veselý (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Dobrodružný příběh s kriminální zápletkou se odehrává v prostředí hřebčína. Ústřední postavou je mladík Tomáš Bouček (R. Jelínek), jezdčík v hřebčíně, který je vášnivým čtenářem kovbojek. Jeho slabost pro tuto četbu dosahuje takové míry, že se ho kamarádi rozhodnou vyléčit. Jejich kousky, prováděné věrně na způsob rodokapsů, využijí však skuteční zločinci k provedení loupežného přepadení, v němž jde i Tomášovi o život... (Česká televize)
(více)Recenze (81)
Asi nejméně podařený Poákův film. ()
Parádní filmařina, ale ten příběh je už beznadějně zastaralý a nefunkční. ()
nudnej a nezáživnej film a to jsem fanoušek českých filmů přelomu 50/60 let... ()
Zromantizovaný pohled na brigádu na statku, kde náš hlavní hrdina a budoucí český James Bond Jelínek namísto práce a pomoci ostatním čte westernové rodokapsy, očumuje nahaté holky a trénuje za stájema se svým lasem. Kvůli tomu si ho všichni dobírají, zejména pak mladičký Přeučil o kterém se dá říct, že je jeho úhlavní nepřítel. Sovák v roli předáka hraje sice pro sebe typickou roli přísného pedantského protivy, ale tentokrát bez "šaškování" a příkras. Vypadává tak z komediální "škatulky", ve které ho jistě všichni máme. Celkově film nabízí i pěkný pohled na tehdejší poměry a na zbytečně přísné "fotříky" a jejich omezenou debilitu bez špetky fantazie. Kriminální zápletka se točí okolo loupežné vraždy kurýra s penězi na výplatu pro zaměstnance statku. ()
Vzhledem k tomu, jaké filmy se v 50. letech točily, je tenhle koukatelný i dnes. Pro nás později narozené jsou zajímavé i reálie, které dnes už jinde nelze vidět. ()
Rodokapsy se válely na půdách našich prarodičů, protože si je jako puberťáci kupovali naši otcové, jak vidno třeba ve filmu Cesta do hlubin študákovy duše. Samozřejmě, jednalo se o ty nejhorší braky, které vzbuzovaly dobrodružné představy, aniž dosahovaly úrovně lepších příběhů z Divokého západu. A že čtení takové literatury bývalý režim nepodporoval, bylo pochopitelné. Ono trvalo až do půli šedesátých let, než byly opět vydávány mayovky... Když se takový mladý člověk dostal ke koním, samozřejmě si je spojoval s divokými jízdami prérií, honičkami s Indiány, kolty zavěšenými proklatě nízko. A o tom je tento film. Vedoucí Lukavský se snaží skloubit klukovské sny se skutečností a podkladě těchto snů vypěstovat skutečnou reálnou lásku ke koním se vším, co k tomu patří. A do toho je vsazen detektivní příběh, naštěstí s dobrým koncem, protože se Josef Beyvl jako pokladník uzdraví a také mladé divochy život začíná učit, že nejde o žádnou planou romantiku... Film tehdy kultovní, dnes už zapomenutý. Jedna hvězda dolů - natáčení ve Slatiňanech se mi nějak nechce spojovat s kopcovitou krajinou Slovenska, vražda se odehrává prakticky v rovině, hon za vrahem v kaňonu... ()
klasika. videno na NASK2016 ve 35mm. ()
Nádherně natočený western či eastern, chcete-li, připomene kamerou, hudbou a barvami klasické americké westerny 50. let. Děj je samozřejmě přizpůsobený Československu 20. století, méně akční a trochu výchovný, ale to moc jinak ani nejde. Překvapil mě vypsychovaný konec. ()
Film který nestárne, přestože je z těch propadených padesátek. Voňavý "eastern"...Jelínek mi trochu evokoval Jamese Deana (nesmějte se ;-), Lukavský opět jako křemen...jen ten Sovák mi lezl na nervy. (Příště možná i za čtyři). ()
Hlavně ta nostalgie. Pamatuji si, že když jsem byl ještě malý kluk, hltal jsem tento film při společném nedělním sledování televize s rodiči. Zhmotnění všech klukovských snů! Potřebujete víc? ()
Československý dobrodružný film o mladíkovi milujícího koně, ale ještě více literaturu o kovbojích z prostředí Divokého Západu. Tento mladý snílek se zaplete do skutečné loupeže a napomůže k dopadení pachatelů. V roli mladého fantasty Tomáše Boučka se představila začínající hvězda R. Jelínek, jehož charakteristický herecký styl zůstal po desítky let naštěstí nezměněn. Jeho velmi dobré jezdectví na koni mohl uplatnit i v jeho pozdějších filmech, zejména v roli nejlepšího československého agenta Jirky Hradce. Snímku bych vytkl příliš pomalé tempo, jež ještě více zpomaluje zasněná monologická citace z Rodokapsů, přiznávám, že jsem se nemohl dočkat, až dojde ke zločinu. Ve vedlejší roli jednoznačně nejvíc zaujal jakýsi vychovatel v hřebčíně, bývalý dragoun, ztvárněný nepřekonatelným J. Sovákem. Jeho typický komický styl v tomto případě dovedl k dokonalosti, takhle nějak si představuji Evžena Humla na vrcholu sil. Ostatní herecké osobnosti, jež se ve snímku objevují (R. Lukavský, M. Růžek, J. Beyvl, E. Dubský), už tolik pozornosti neupoutali, snad s výjimkou jedenadvacetiletého debutujícího J. Přeučila. Celkově se mi jeví snímek jako mírně podprůměrný, napětí nabízí pouze v závěru, jinak je spíše lyricky laděný. Přece jen R. Miličem krásně zachycená příroda evokující skutečný Divoký Západ, spolu s Jelínkovým a Sovákovým výkonem nedovolí jít pod tři hvězdy. ()
Vinetú se mohl klidně natáčet v Československu. Němci ho mohli bez obav svěřit Čechům. Krásná příroda skoro jako v Jugoslávii, perfektně natočené honičky na koních, kvalitní hudba. Symbolika: 17:38 – 33. ()
Na jaký materiál se točilo, že má film tak jasné barvy? Eastmen Color hadra. ()
Nejhorší na tom je, že jako děti jsme Smrt v sedle jako takový český western brali. Nechápali jsme to podprahovou manipulaci, že jde o úpadkový žánr, který do slušné socialistické společnosti nepatří. A nejlepší na filmu je to super obsazení, korunované mladým Jelínkem a Přeučilem ... A po letech jsem překvapený, že ten film je celkem dobře natočený a že stále funguje. ()
Možná je to tím, že jsem film viděl poprvé jako kluk ponořený do tátových rodokapsů, dávám 60%. Tohle byla asi nejlepší filmová role Rudly Jelínka. To mi někdo vysvětlete, kam se poděl takový talent? ()
V druhé polovině padesátých let panovala v našem filmu uvolněnější atmosféra, viz třeba "Probuzení", "Škola otců", "Dnes naposled", "Touha", "Vynález zkázy" či "Velká samota". Krásným příkladem je i "Smrt v sedle", která svoji inspiraci v amerických kovbojkách ani neskrývá. Rudolf Jelínek je pro takové role velmi vhodný typ, stejně jako třeba záporák Dubský. O humor se stará hlavně Jiří Sovák. Myslím, že pro mladé chlapce musel být tento film v roce 1958 velmi kultovní. P. S. Škoda, že scéna koupání nahé dívky byla natočena tak cudně. ()
Nemám rád koně. Sou dobrý leda tak do salámu. Ale ten film byl občas vážně napínavej, tak eště za tři. ()
Přesně tak - naivní jako americký turista v Iráku. Záběry na přírodu a koníky sice pěkné, ale to celý film nezachrání. Myslím, že v té době se točily filmy už na daleko lepší úrovni. ()
Veľká časť exteriérov bola točená v okolí Dobšinskej ľadovej jaskyne. Môj otec, v tom čase 17-ročný učeň - automechanik, opravoval auto niekomu z filmového štábu. ()
Mladý Tomáš (Rudolf Jelínek) se stará o koně v hřebčíně a rád sní o drsném, divokém Západě a jeho obyvatelích, o kterém čte v Rodokapsech. Všichni jej mají za fantastu a snílka a tak se rozhodnou na něj ušít menší maškarádu, oblečou se za kovboje a ukradnou hříbě, Tomáš jako správný kovboj se výdává v jejich stopách, ve stejný čas však dojde také k ozbrojené loupeži...Snímek režiséra Jindřich Poláka opravdu dýchá atmosférou starých časů, především díky zasazení příběhu do hřebčína a jeho okolí a je to takový československý western. Hlavní roli povedeně ztvárnil Rudolf Jelínek a ku pomoci měl další kvalitní české herce (Radovan Lukavský, Jiří Sovák, Eduard Dubský, Martin Růžek). Příběh samozřejmě není bůvíco, ale je přesně v duchu Rodokapsových příběhů a to je na něm sympatické. Je to totiž takový příjemný, odpočinkový film, který dokáže zažehnout touhu po dobrodružství v klukovi každého věku. ()
Reklama