Režie:
Martin RittKamera:
Joseph LaShelleHudba:
Alex NorthHrají:
Paul Newman, Joanne Woodward, Anthony Franciosa, Orson Welles, Lee Remick, Angela Lansbury, Richard Anderson, J. Pat O'Malley, Val Avery, Byron Foulger (více)Obsahy(1)
Do povodí slavné řeky Mississippi za horkého léta roku 1957 se můžete vypravit v americkém dramatu o životě jedné farmářské rodiny. Paul Newman je mladý, ctižádostivý muž, který je neprávem pronásledován špatnou pověstí. Usadil se v malém městečku a snaží se začít znova, ale pověst o něm dorazila až sem... (oficiální text distributora)
Recenze (65)
Tyhle filmove-divadelni romany mam obcas rad. Konkretne tomuto neni co vytknout. Vyborne obsazeni, dramaticky pribeh, ktery neni zaroven nesmyslny, Paul Newman, Orson Welles, Joanne Woodward...spokojenost. ()
Až na ten přeslazený konec dobrá kvalita. Všechny tři hlavní postavy jsou přímočaré jako střela; vůbec si to tak neumím představit v běžném životě, ale to je možná jen proto, že nežiju v Americe. ()
Klasický Newman ()
Občas se s hodnocením tady těžce neshodnu, platí to hlavně u starých filmů a tohle byl přesně ten případ. Jižanské drama o jedné bohaté rodině a jednom přistěhovalci není nudné, není špatně zahrané. Jen mě to většinu času těžce sralo. Paul Newman hraje nesympatického, arogantního, podfukářského zmrda a jako protiváha je mu bezcitný, buranský a vizuálně i charakterově odpudivý magnát v podání Orsona Wellese. A mezi nimi parta více či méně slabošských postav, vrcholem je dívka, která se v roce 1958 neumí postavit otci a chce se nechat provdat za úplně cizího muže. A to vše v téměř melodramatickém podání. Závěr to jakžtakž napraví, ale zkuste koukat 2 hodiny na film, kde Vás všichni štvou a dát víc než 2*. PS: Nepochopím, co se sebou udělal Orson Welles, který ve 43 letech!! vypadal na pozdního šedesátníka a tlustý byl za dva (a nejen v tomto filmu - Dotek zla). Těžko se věří, že tentýž herec hrál 6 let zpátky mladého Othella. ()
Výborný - sice mě trochu zklamal ten trochu moc až ne-uvěřitelně pozitivní konec, ale jako jo - proč by vobčas nějakej film nemoh dopadnout i dobře že... Jinak Ňúmen tradičně k sežrání, Orson kupodivu mimořádně celkem sympatickej dareba a Joanne Woodward mladá, chytrá a sexy. Verze z osumdesátek taky nebyla špatná, ale Don prostě není Paul... byť Robarts byl myslím taky skvělej tata jestli se pamatuju dobře - ale ten je skvělej všude :) ()
Chvílema trochu moc afektované drama. ()
Mám Paula Newmana hodně rád, ale v tomhle filmu mu to prostě nesedlo, ani Woodwardová nepřesvědčila. Daleko lepší je remake s Donem Johnsonem někdy z konce osmdesátých let. Newman je výbornej herec, ale nemá třeba takovou hereckou paletu jako De Niro, Al Pacino nebo Hoffman, takže, když mu nesednou role na míru, obvykle ty filmy pak nejsou dobrý, a naopak, a pak jsou ty filmy excelentní. Tento je ten první případ. ()
Děkuju za zkurvenej páteční večer ()
Drama, kritizující společnost i předsudky či neduhy Amerického venkova aneb jak jeden člověk se špatnou pověstí zamává s osudy jedné rodiny. Newman si svým výkonem předurčil zářnou kariéru i jeho manželka Woodwardová hraje sympaticky a exceluje hlavně neurotický Welles. ()
Film je směsicí několika Faulknerových novel. Některé postavy a také tón, byly inspirovány Williamsovou hrou z roku 1955, Kočka na rozpálené plechové střeše, jejíž filmová adaptace – rovněž s Newmanem v hlavní roli – vyšla tentýž rok. Long Hot Summer také vypráví o komplikovaných vztazích v rodině jednoho panovačného otce, kterého zde geniálně ztvárňuje právě Orson Welles. Jeho postava velkého film dost táhne a tím nemyslím jen to, že řada dramatických linek má základy v ní, nýbrž i to, že je natolik výrazná, že film zábavnostně prozařuje. Velmi jsem se bavil, když tlačil na svou dceru se svatbou, aby mu dala potomky, protože tak bude žít dál i po své smrti, tak se k ní chová jako k nějaké fajnové klisničce, kterou hodlá rozmnožit stejně, jako to dělá se svými koňmi. Film bych považoval za podstatně slabší, kdyby tato postava nebyla tak dobře ztvárněná, jako byla. Natolik tento film povznáší! Obsahově je to však jednodušší, než bych rád. Výše zmíněná Kočka je dramaticky silněji vystavěná a tematicky prokomponovanější. Newman tam rovněž hraje osobnostně zajímavější a plnější postavu, než je tomu zde, ale dobře se na něj kouká furt. Long Hot Summer mi také vizuálně velmi připomíná jiný nádherný film z roku 1958, Velká Země, který je rovněž natočen na širokoúhlý kinofilm formátu 2.35:1. To, jak film vypadá, činí film také velmi příjemným. Ovšem je třeba si najít tu správnou (nejspíš zrestaurovanou) verzi, kde barvy budou syté a obraz ostrý - rozhodně by to nemělo vypadat jako v těch hnusných obrázcích ve zdejším náhledu, které vypadají jak screenshoty z nějaké staré televize. ()
Dramatická rodinná studie z "buranského" amerického jihu. Paul je tu překvapivě démonický a do poslední chvíle nechává diváka na vážkách, jak to skutečně je s historií pana Quicka. Orson Welles jako hrdý a neústupný otec klanu mě hodně bavil, největší devizou byl ale špičkový český dabing s poněkud divadelními, avšak hlubokými dialogy. Občasný patos patří k době vzniku snímku a celkově mi i k charakteru filmu sedl. ()
Nejsem odborník, přesto se u většiny filmů s názory ostatních celkem shodnu, ale tady ne, a nechci si vymýšlet, jen abych šla s davem a nevypadala jak blb. Možná jsem mimo, přesto povím, co se mi vybavilo, když jsem na tento film koukala. Nějak mi to trochu připomínalo stylem Kočku na rozpálené plechové střeše, která se mi ale narozdíl od tohoto líbila podstatně víc, toto mi přišlo jako nějaké "pseudowilliamsovské" drámo. Clara mi byla opravdu neskutečně protivná (ale neříkám, že špatně hraná) a scénář mi občas přišel neuvěřitelný, nabubřelý a nehodící se. Otec rodiny byl vlastně sympatický, až na ty patetický projevy, srdečná obhroublost a drsnost mu slušela víc. Celkem spokojená jsem byla s postavou Jodyho, jeho proměnou. Nu, jsem ráda, že jsem film viděla, i když jsem s ním nebyla tolik spokojená, jak jsem čekala. ()
Skvěle zpracovaná filmová adaptace románu Williama Faulknera. Film je zasazen do jednoho městečka, ležícího na horkém americkém Jihu u řeky Mississippi. Děj ubíhá velice plynule, hlavní postavy mají jasně čitelné charakterové vlastnosti, a tohle vše dohromady dělá z tohoto snímku velice povedenou podívanou. Zápletka filmu spočívá v konfliktu uvnitř bohaté farmářské Varnerovy rodiny, který je doprovázen příjezdem mladého ambiciózního hezouna Bena Quicka do malého městečka. Otec rodiny Will Varner, skvěle zahraný mohutným Orsonem Wellsem, má pochybnosti o schopnostech svého syna Bena, a snaží se jej a svou dceru Clara dotlačit za každou cenu do manželství. Hlavní hrdina Ben Quick je souzen za zapálení stodoly, ale jelikož nejsou důkazy, tak jej soudce vyhodí z města. Ben cestuje do městečka Frenchman’s Bend v Mississippi, stopuje a vezmou ho dvě mladé ženy – Clara Varner a její švagrová Eula. Většina města je ve vlastnictví Clařina otce Willa Varnera. Eulin manžel Jody se sejde s Benem a souhlasí s tím, aby se Ben stal hospodářem na prázdné farmě. Will se pak slavnostně vrátí domů a vzteká se na Jody, protože najala notorického žháře. Pak se vydává za Benem a ten mu hned padne do oka, protože v něm vidí své mladší já a vlastnosti, které jeho děti nemají. Will je také zklamaný ze své dcery Clary, která si ani po šesti letech nevzala maminčina chlapečka a ušlechtilého Jižana Alana Stewarda. Will je prostě typický jižanský balík, který poroučí všem okolo, je bezohledný a není spokojen se svými málo ambiciózními potomky. Will chce za každou cenu dát Bena a Claru dohromady, ona však nesouhlasí, a tak nabízí Benovi zbohatnutí, pokud si vezme jeho dceru. Will se také schází s Minnie Littlejohn, svou mladou dlouholetou milenkou, která se chce také vdát. Jody je frustrovaný a nelíbí se mu, že by měl pracovat s Benem ve Willově obchodě se smíšeným zbožím, a ještě bydlet s jeho rodinou v jejich rodinném sídle. Jody vytáhne na Bena zbraň a ten mu začne vyprávět o pokladu z občanské války, který údajně našel na pozemku, který mu Will dal. Jody začne kopat a najde pytel mincí, je nadšený a koupí od Bena pozemek. Will najde Jodyho jak kope v noci a po prozkoumání mincí zjistí, že mince byly raženy v roce 1910, což Jodyho zničí. Ben celou dobu vtíravě pronásleduje Claru, která se ptá Alana, jaké jsou jeho úmysly – Ben jí prý chce pouze „pomoci“. No a pak už to má celkem rychlý spád. Ben má opět smůlu a je přítomen u toho, když někdo zapálí stodolu. Dozvíme se také, proč jej pronásledovala jeho špatná pověst. ()
Dobrý film, zajímavé postavy, slušně propracovaný příběh, herecké obsazení se mi také líbilo (nejen Newman, ale ii Woodwardová). Snad jen někdy je to až moc přímočaré, na druhou stranu to aspoň pěkně odsýpá. Ve srovnání s filmy podobného ražení a data vzniku jsou tady dialogy sice taky trochu divadelní, ale jen některé a ještě ve snesitelné míře. ()
Paul Newman si zahrál v tomto vynikajícím filmu z roku 1958 roli Bena Quicka. Ten se vrací do rodného městečka na Missisippi, kde měl jeho otec velice špatnou pověst - pověst žháře, a chce se tady usadit. Tvrdý, jižanský farmář Will Varner se zpočátku snaží, aby mu jeho pobyt znepříjemnil, ale zapůsobí na něj Benova odvaha, a schopnosti, proto ho přivádí na svou farmu, kde žije jeho jemná dcera, která je v místě učitelkou, a syn Jody se svou novomanželkou Eulou. Farmáře také po čase napadne, že by se Ben dobře hodil svou povahou pro jeho dceru Claru (Joanne Woodward, manželka Paula Newmana), a že by byl tím správným mužem, který by mohl převzít nejen jeho obchod, ale i farmu. Claru sice Quick přitahuje, ale myslí si, že má lepšího nápadníka - Alana Stewarta, který je ale ještě větší slaboch než je její bratr Jody, a především silně pod vlivem své matky. Přesto to však mezi Benem a Clarou začne jiskřit, a to natolik silně, že se Jody začne bát, že ztratí postavení dědice otcova majetku, a dopustí se zákeřnému činu, aby svedl vinu na nic netušícího Bena. MHCB ()
Paul Newman jako neprávem odsuzovaný žhář, který se už po stopadesátéšesté sbalí a zkouší začít znovu na úplně jiném místě. A jde mu to nakonec docela dobře s velkou vyhlídkou do budoucna, ovšem jen do doby, než ho zase "jistí lidé" začnou mít plné zuby. Poté už podmanivý přístup přestává fungovat a vše se opět začíná zvrhávat do starých kolejí. Nemůžu si pomoct, ale k tomuto filmu se nejlépe hodí přirovnání, že "smůla se někdy opravdu táhne jako smrad"..... ()
Miestami až prehnane teatrálne, ostatne, oproti dobovým filmom sa v tomto aspekte nijako zásadne nevymyká z normy. Zúfalo mi tam však chýbala mi nejaká prídavná hodnota, vďaka ktorej by nepôsobil tak tuctovo. Priemer. ()
Tenhle film se pro mě zlepšuje s každým zhlédnutím. Poprvé jsem si řekl fajn, ale lidé to s ním trochu přehánějí, podruhé ono to je vlastně dost dobrý a po třetím zhlédnutí jsem si ho zamiloval. Nemyslím si, že je film třeba vidět víckrát, spíš jsem se v životě posunul do fáze, kdy se mi líbí. Vždy jsem viděl skvělé herecké výkony, ale více mě teď baví daná doba a hlavně mě daleko víc baví interakce/střety postav a jejich vývoj. Ten je tu ohromný a velmi dobře vystavěný. U hlavní postavy Bena u jeho vztahu k jeho pověsti a minulosti, k životu a k mezilidským vztahům. U vztahu otce Varnera s jeho dětmi. Pak ještě pár menších. A samozřejmě především vývoj vztahu Kláry a Bena. Jejich neustálé popichování a kroužení kolem sebe je skvěle napsané a některé aspekty jejich poznávání my vlastně přišli dost podobné těm současným. Obecně bych řekl, že pojmutí postavy Kláry a jejího vztahu s Benen je na tehdejší dobu dost netypické. Linek je tak akorát, všechny jsou vážně dobré a všechny spolu krásně vyvrcholí na konci jednoho dlouhého horkého léta. ()
Teda z feministického hlediska opravdové drama, spíš tragédie. Chudinka Kristina, jak ji nakonec zblbla nutnost, a tak měla nakročeno ke svobodě! Fakt by mě zajímalo, jak dlouho jí ta idyla s buranem vydržela... ()
Taková teplá letní pohlednice z amerického jižanského venkova, kde se ještě ctí staré tradice, bohatí bydlí v honosných domech bývalých otrokářů a plantážníků, a která se sice ke konci zvrhne v trochu dramatičtější záležitost, ale i přes smutnou minulost hlavního hrdiny a všechny ty nepříjemné události je Dlouhé horké léto spíše filmem s pozitivnějším vyzněním. Paul Newman v jedné ze svých úplně prvních významnějších rolí předvádí velice dobrý výkon, stejně tak jako starý městský kápo, Orson Welles, kterému ze všeho nejvíce záleží na tom, aby měl všechno pod kontrolou. Jinak obě samozřejmě prolínající se dějové linie - tedy neznámý charismatický mladík se snaží dostat mladou upjatou učitelku, která si po večerech čte Jane Austin a má už 7 let "vztah" - a tak trochu oidipovský konflikt mezi náročným otcem a nepříliš úspěšným synem - jsou pojaté velmi zajímavě a ve výsledku vytvoří naprosto parádní klasický film, ke kterému se můžou lidé v klidu vracet i po více než půl století. Některé konflikty už sice za tu dobu zestárly, ale menší osvěžení starých časů ještě snad nikdy nikomu neublížilo. ()
Reklama