Režie:
Akan SatajevKamera:
Khasan KydyraliyevHrají:
Aizhan Lighg, Berik Ajtžanov, Ghassan Massoud, Almira Tursyn, Adil Akhmetov, Erkebulan Dairov, Azamat Satybaldy, Zarina Totaeva, Bajkenže Belbajev (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Příběh o životě velké královny stepí – legendární Tomiris. Bylo jí souzeno stát se mocnou bojovnicí, přežít smrt své rodiny, překonat ztrátu blízkých lidí, zvítězit nad nepřítelem - perským králem Kýrem Velikým, a sjednotit kmeny Skytů a Saků pod svou vládou... Král Spargapeithes zasáhne do války mezi klany Saků a Massagetů. Svou výmluvností i mečem se je snaží sjednotit, ale bezvýsledně. Vlivní vůdci Kavaz a Kurtun nechtějí podpořit sjednocení stepních kmenů, protože by nemohli prosazovat své vlastní zájmy. Královi Spargapeitheovi se narodí dcera Tomiris. Její matka Bopay umírá při porodu a tak se král o svou dceru osobně stará, učí ji používat meč, jezdit na koni a ovládat další nomádské dovednosti. Tomiris poznává útrapy kočovného a táborového života. Lstiví vůdci Kavaz a Kurtun uzavřou tajnou dohodu s nepřátelskými Chválazmi a zavraždí krále Spargapeithesa a jeho rodinu, přičemž masakr přežije jen mladá Tomiris. Uchýlí se do lesa a přísahá, že pomstí smrt svého otce. Po několika letech pomstu vykoná, vrátí se do své vlasti, kde ji prohlásí za královnu a vdá se za svého spojence, syna náčelníka sousedního kmene. O několik let později perský král Kýros Veliký vyláká Tomirisina manžela a jednoho z jejích synů do svého domu, aby prodiskutovali politické problémy mezi Achaimenovskou říší a Massagety. Kýros si chce ve skutečnosti Massagety podmanit a učinit z nich své vazaly. Ve svém paláci Kýros zabije manžela Tomiris a jejího syna. Peršané nabídnou Massagetům mírovou smlouvu v podobě sňatku Kýra s Tomiris. Královna nabídku odmítne a varuje Kýra před jakýmkoli zasahováním do vnitřních záležitostí její země. Kýros se svým vojskem vyráží k řece Syrdarje a v roce 530 př.n. l. vypukne legendární válka Peršanů a Masagetů, kterým velí jejich královna, skvělá bojovnice Tomiris. (JOJ Cinema)
(více)Videa (1)
Recenze (34)
Epický natočené, hoci na to, že film sa odohrával pred 2600 rokmi to vyzeralo príliš moderne, akoby zo stredoveku, čiže posun v čase skoro dve tisícročia. Skýtska kráľovná si ale zaslúžila aspoň takéto stepné spracovanie, vidno, že peniaze boli a utrácali sa tak, aby vznikol veľkofilm, ktorý Kazachov určite potešil. ()
Tomiris je první kazachstánský film, který jsem kdy viděl, je sice zvláštní, že historického námětu o královně kmene Massagetů, která čelí roku 530 př.n.l. rozpínání Perské říše se ujali Kazaši, a nikoliv Uzbekistán, kde se událost stala, ale budiž. Nejsem schopen ověřit tvrzení tvůrců, že událost zaznamenal i arabský historik 10. stol. https://cs.wikipedia.org/wiki/Al-F%C3%A1r%C3%A1b%C3%AD Na filmu je vidět, že do něho bylo investováno, byť některé okamžiky dávají tušit, že rezervy tady jsou. Přesto mě tento výpravný historický film zaujal, snaží se představit život ve stepi, jaký byl, zvyky kmenů, ta snaha o autentičnost většinu času vychází. Kostýmy a zbraně nomádů jsou ok, u Peršanů bych mohl dlouho rozebírat, proč část je historická a ostatní artefakty vypadají jako Saracéni ranného středověku, ale nechme to být. Režisér vybral vhodné herce(krásný Kýros v podání Syřana Ghassana Massouda, takové charisma), hudební motivy občas pěkné, jinak je hudba spíše v pozadí. Davové scény více, než slušné, je zde snaha o určitou realističnost, dobovou taktiku, už jen to musím ocenit. Film se dá rozebírat nejen jako film, ale hlavně také jako politické dílo, prezentace historie. Jak to, že jsou Peršani zase slizští, zákeřní, zbabělí a topící se v luxusu, když ovládali většinu světa a určovali život v mnoha zemích? Víme, jak jejich říše fungovala a na čem byla postavena, achaimenovská studia jdou mílovými kroky vpřed. Ale holt, asi Írán bude muset jednou natočit film o tom, jak byl Kýros geniální dobyvatel a Peršani tvrdí válečníci, co z obskurity kmenového konfederačního království vytvořili největší říši světa. Přesto všechno není film hloupý, nebo tupý, národní mytologie, historie ve velmi uměřeném podání, která diváka zaujme svým čarokrásným prostředím, autentičností příběhu, archetypálními postavami. ()
Krutě starověce emancipované, dominantní praštěrbině zaříznou šachoví kolaboranti tátuchána, a ona, ač skythá zármutkem, vycvičí se na nejdrsnější mindžu divokého východu, nabrnkne si nejmetromongolseksuálnější parthii v okolí, samotného Sarmata Delona, ukáže všem těm parthriarchálním šovinistům, zač je toho bronzové dildo, a vyklepe pár peršanů, načež si zchladí PMS na perském kočičákovi Kýrovi, co se zrovna achamejtal kolem, a roztrhá mu vázaný výtisk Pohádek tisíce a jedné noci. Délkou kapku hostilní k prdeli, komparz vypadá, jako by je všechny s předstihem vyprcal Čingischán a Kazachwůd si nepatrně spletl Hérodota s Ezopem a Esmeraldou Villalobos, ovšem zase solidně výpravné, přinejmenším zajímavé, vcelku exotické, a navíc v době, kdy historikové náhle nade vši pochybnost prokázali, že ve skutečnosti slavný starozákonní prorok Moezzis Blmblbwschemkolemyebe snesl z Kilimandžára inkluzní Desatero, už na nějakou dějepisnou akurátnost sere okapi! ()
Jediné, co bych vytkl, byl starověký turkický jazyk (navíc není jisté, zda kmen Massagetů hovořili turkickým nebo íránským jazykem). Je výborné, že se snažili, aby byl film věrohodný, ale mám pocit, jako by jím hlavní hrdinka hovořila přiliš krátce a ještě ne zcela splynul s její osobností. Jinak velmi zajímavé a jiné. Musela se do toho vrazit spousta peněz. Velmi věrohodně zobrazený nomádský život a kultura, pouze někteří Peršané možná nemuseli mít raně středověce působící oděvy. Exteriéry i interiéry super. ■ O Tomiris na české Wikipedii: https://cs.wikipedia.org/wiki/Tomyris ()
„PLÁNUJEŠ POMSTU?“ … „TO NENÍ POMSTA, ALE SPRAVEDLNOST“ /// Nejdřív je to taková klasika filmů typu „Legenda o…“. Fajn reálie a historický téma, občas nějaká bitka, přepadávání vesnic – jakože ze života (ovšem akce nic moc - občas pro zpestření nějakej ten efekt, ale není to moc přehledný, spíš taková trma vrma) a mohlo by to přidat na tempu. Druhá půlka zdá se bejt zajímavější. Díky Perskejm sviním… Moc dlouhý, ale celkem poučný. Na komparsu ani koních se nešetřilo. Sice to nemá americkou výpravu, ale nabízí se pohled do nevokoukanejch míst a zajímavých historickej časů i zvyků. Co by za podobnou sondu našinec dal… /// NĚKOLIK DŮVODŮ, PROČ MÁ SMYSL FILM VIDĚT: 1.) Jedu jen kusy podle skutečnosti. 2.) Jsem hrdej (hrdá) na svoji step. 3.) Thx za titule „papuliak“. /// PŘÍBĚH **** HUMOR ne AKCE ** NAPĚTÍ * ()
Galerie (27)
Zajímavosti (5)
- S myšlenkou realizovat film přišla Aliya Nazarbayeva, nejmladší dcera tehdejšího prezidenta Kazachstánu. (Jirka_Šč)
- Natáčanie prebiehalo na niekoľkých malebných miestach v Kazachstane, vrátane Žarkentu, Čunzhy, Borovoye a Bayanu. (MikaelSVK)
- Kočovnický kmen Massagetů hovoří ve filmu zrekonstruovaným starověkým turkickým jazykem, Peršané starověkou perštinou. Není však jisté, jestli Massagetové doopravdy hovořili turkickým jazykem. Je možné, že jejich jazyk byl íránský. (Jirka_Šč)
Reklama