Scénář:
Jiří Sequens st.Kamera:
Emil SirotekHudba:
Miloš ŠtědroňHrají:
Jana Šulcová, Amrit Pal, Petr Haničinec, Oldřich Navrátil, Jan Kanyza, Svatopluk Matyáš, Josef Langmiler, Naďa Konvalinková, Jarmila Smejkalová, Marek Vašut (více)Obsahy(1)
Režisér Jiří Sequens, vždy věrně hlásající ideje vládnoucí komunistické strany, se v tomto filmu pokusil o jakousi obrodu svých vypravěčských postupů, avšak neuspěl, nadále prosvítá strnulá inscenační linie. Příběh pojal ve dvou časových rovinách: tu současnou zastupuje mladá dokumentaristka, tu minulou pobyt indického politika Džaváharlála Nehrúa v předválečném Československu, což ona se pokouší ve svém snímku zachytit. Ve Švýcarsku sice havarovala a byla vážně zraněna, přesto usilovně pracuje dál. Hořký podzim s vůní manga vznikal v mezinárodní koprodukci a režisér měl k dispozici velkorysé finanční zázemí. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (19)
Já jsem myslel, že to bude celé někde v horách a ne jen kousek. Takže mohu jen konstatovat, že jsem skoro dvě hodiny civěl na psychostudii podánu formou, kterou nenávidím. Zpomalené záběry, jako že její sny, tak to fakt nedávám. Navíc je to o postavě, která je mi naprosto ukradená. Celý film mne jen nudil, a nenašel jsem jediný okamžik, kdy bych zbystřil pozornost. A tak volám po vzoru Cimrmanů, Nehru, nehru. ()
Filmárka Šulcová so svojim štábom cestuje po svete, točí dokument o Nehruovi v čase mníchovskej zrady, zatiaľ čo sa jej doma aj vďaka častej neprítomnosti rozkladá rodina s Matyášom a malou dcérou. Svetobežnému životu je koniec, keď vo Švajčiarsku skončí pod kolesami ožratých Švédov Vašuta a Gučíka, aby pripútaná na lôžko s vidinou straty bipedálnej lokomócie prehodnotila životné priority. Psychologicko-filozoficko-cestopisno-vzťahová dráma vcelku baví, len občas to spojenie žánrov trochu zaškrípe. Trochu divná je aj dokonalá čeština v rôznych kútoch sveta. Čo oceňujem, je realistická hlavná postava, inteligentná, cieľavedomá, v kolektíve obľúbená, pracovne sa realizujúca a ťažkému osudu sa nepoddávajúca, to všetko ale na úkor rodinného života, kedy si manžel vcelku pochopiteľne nájde druhú a dcéra trávi viac času s babkami a tetami než s vlastnou matkou. Môže byť, za tri kazety s ambientnou hudbou. ()
Tohle musel být na svoji dobu dost drahý film přičemž mi lehce uniká ten zvláštní záměr tehdejšího režimu točit koprodukční film o Nehrúovi (o němž někteří možná uslyší v tomto filmu poprvé) a osobní drama člověka, který náhle přestal chodit. Už jen ty lokace! Indie, Švícarsko, Paříž... Herci se tenkrát podívali tam kam noha smrtelníka běžně nevkročila. Já jsem v tom cítil takovou podivnou rozpolcenost. Ty dvě dějové liniie spolu moc nehrály a zlepšilo se to až ke konci, kdy se hrdinka začala dávat dohromady i psychicky a to právě i díky moudrým úvahám Nehrúa. Na mně z filmu trocha té exotiky dýchla.. Začátek osmdesátek, dálkové lety Il-62 ČSA... Ruzyň, kde s dalo z ochozu koukat na runwaye a letadla... A možná tomu napomohla i přítomnost Amrita Pala, který když už byla ve filmu často řeč o válce mi neustále připomínal našeho legendárního stíhače Františka Fajtla :-§) ! Záleží jen na vás zda si film pustíte více k tělu, nebo jej šmahem odhodíte jako normalizační blábol. Já dávám za tři manga. * * * ()
Tenhle film je obtížné hodnotit. Aby se filmaři dostali tenkrát do zahraničí, museli mít vhodnou záminku, a tou byly koprodukční snímky. Tenhle snímek ukazuje pro nás kousek Indie (Himálaje, Ágra) a pro Indy zase Prahu. K tomu je třeba nasadit děj, a to už je obtížnější. A politicko-výchovný cíl. Takže Džavahárlál Nehrú a jeho postoj k čs. krizi 1938 - co s tím? Budeme točit dokument. Jenže, páni kolegové, je to takové nemastné, neslané, to nám diváci nespolkou. Kousek české současnosti - manželka si jezdí po světě a manžel žádá o rozvod. Je to jednoznačně prevít, což se ukáže na konci. Ale ještě to není ono, tak necháme hlavní hrdinku zmrzačit v Alpách a pak ukážeme na vyspělé socialistické zdravotnictví. Ne, v tom filmu to občas zaskřípe naivitou, ale herci tyhle chvíle mistrně zastřou. Šulcová, Haničinec, Matyáš, to je ovšem herecká klasa. Své zahrál Josef Langmiller, kdežto Konvalinková byla taková bezradná. Ovšem pak tu byl Vašut a ty kočky kolem něho. Film asi stál hodně peněz, a tak byl hodně propagován. Pro mě má význam ten, že jsem se u něho poprvé setkal s tím mangem, který jsem o pár let později i ochutnal ve Vietnamu. ()
Slabší trojka. Na svou dobu to muselo mít neskutečný rozpočet, protože se děj odehrává v Indii (Dillí, Bombay, Himaláje, Taj-Mahal), ve Švýcarsku, v Paříži, v Tatrách i v Praze, ale přesto mě to nějak nechalo chladným. Pátrání po evropské stopě D.Nehrúa je dost nezáživné. Jediné z čeho nelze spustit oči je krása Jany Šulcové, tehdejšího sexsymbolu socialistického Československa počátku osmdesátých let. Ještě že v podstatě "nesleze z obrazovky". Taky indický Sandokan Rádž mluvící hlasem Edy Cupáka!!!! vypadá, že by se ji rád dostal pod sukni. Avšak ožralej "švéd" Marek Vašut a Janino dementní pobíhání po silnici a focení rogalisty??? mu v tom zabrání a tak mu nezbývá nic jiného než už jen mlsně po ní koukat, stejně jako nám divákům... ()
Galerie (1)
Zajímavosti (3)
- Amrit Pal byl nadabován Eduardem Cupákem. (sator)
- Vůz taxi je Audi 100 kupé a havarovaný vůz 121 Alfa 1750. (sator)
- Film bol natáčaný v Indii, Švajčiarsku, Francúzsku, Prahe a Kladruboch. (dyfur)
Reklama