Režie:
Jack SholderScénář:
Bruce GilbertKamera:
Alexander GruszynskiHudba:
Trevor JonesHrají:
Powers Boothe, Rebecca De Mornay, James Earl Jones, Martin Landau, Darren McGavin, Jeffrey DeMunn, Peter MacNicol, Rip Torn, Glenn Withrow, Kieran Mulroney (více)Obsahy(1)
Doněck zničí výbuch atomové bomby. I když není jasné, kdo zaútočil, lze očekávat protiúder na předem určené cíle USA. Prezident Spojených států dostává pouze nótu, vedení SSSR odmítá jakékoli jednání a použije jaderné zbraně. I když by ještě bylo možné zabránit masovému nasazení vojenských potenciálů, začínají mít hlavní slovo generálové. Americký bombardér se vydává na území protivníka, kde má zničit strategicky nejvýznamnější cíl - sídlo vrchního vedení Sovětského svazu. (Warner Home Video CZ)
(více)Recenze (20)
Nevyrazny reziser Jack Sholder /renegati, Tajemne Zlo/ mal zmysel zivota. Jo, smrtelne vazne, bez prdele kazdy ma miesto na tej zemi. Tuna riesi medzinarodne politicke veci zo zaciatku 90. rokov, Sovietsky Zvaz, USA, nejake tie jadrove zbrane. Jo, tie jestvuju a spominane dva staty ich nahromadili suverenne najviac. Dokonca jestvuju i otcovia atomovych zbrani, len tak pre zaujimavost u USA to bol Oppenheimer a u ZSSR Kurcatov. Pozeram, ze reziserovi Jackovi Sholderovi slubili ucast herci ako Powers Boothe /Sin City 2005, Con Air 1997/, Rebeka de Mornay /Ma me rad, nema me rad, Identity 2003/, Martin landau /Zlociny a Poklesky, Nevada Smith/, dalej este pan reziser zlanaril aj James earl Jonesa Star Wars 1977, 1980, 1983, Matewan 1987 a Cesta do Ameriky 1988/. Dostatok kvalitnych ludi, kvalitny scenar - vydalo na slusny nadpriemer : 79 % ()
Poměrně neznámý, ale velmi dobře zpracovaný katastroficko-apokalyptický film, který jsem jakýmsi vnuknutím prozřetelnosti náhodou nahrál z televize (tenkrát ještě) na VHS. Nezaměřuje se jen na akci, ale i na psychologii postav, zejména posádky bombardéru, která nic netušíce (zase nějaké cvičení...) se najednou ocitá uprostřed té konečné války... Přesto že je film americký, neodpudí vás přehnaným vlastenectvím i když i tady je místo pro hrdinství. Film má velmi hutnou depresívní atmosféru, díky které ani moc nevadí poněkud béčkovitě působící triky (..ten rozpočet). ()
Už krátko po skončení druhej svetovej vojny sa začal vyostrovať nový globálny konflikt. Začala studená vojna. Svoje záujmy chceli presadiť dve svetové mocnosti. Na jednej strane stáli Spojené Štáty Americké so svojimi spojencami a na strane druhej bol mocný Zväz Sovietských Socialistických Republík a jeho vazalské štáty. Dve vojenské impéria na seba mierili atómovými zbraňami. USA versus SSSR. NATO versus Varšavská zmluva. Situácia bola mimoriadne napätá. Hoci aká maličkosť či nedorozumenie mohlo spustiť nukleárny holokaust. Film "Nebezpečná žiara" celkom vierohodne popisuje udalosti, ktoré mohli odštartovať tretiu svetovú vojnu. *** ()
Osobně jsem ten film nepochopil. Chvílemi to vypadalo, že se odehrává jaderný konflikt, pak zase, že ne, a zatímco se mezi sebou dohadují, letí na Sovětský svaz americký bombardér, kde ani posádka není jednotná. Každopádně od možnosti podobného konfliktu jsem čekal daleko víc, třeba jako od Fail Safe. Více napětí, psychologie, hraničních konfliktů. Ale tohle je celé pojaté jako akční katastrofický film jakékoliv béčkové produkce, i s podobnými herci. Takovému konstruktu se pak těžko věří nebo jej člověk přijímá za něco víc. ()
Prezident SSSR v přímém telefonátu horkou linkou prezidentovi USA: ,,Řeknu to přímo, pane prezidente, máte tři možnosti. 1) Přijměte ztráty a my útok zastavíme. 2) Vaše druhá možnost je omezený protiútok, který nám způsobí přibližně stejné ztráty. Při takovém útoku přijdou obě strany ošest až devět milionů lidí. Pro nás je to přijatelné. Vím, že jsou to obrovské ztráty, a je mi úplně jasné, že budete pod obrovským vojenským a politickým tlakem, abyste zvolil třetí možnost masivní protiútok. Rozhodnete-li se pro tuto možnost, nezbude mi než nasadit veškerý jaderný potenciál. Zvažte, jak obrovského pokroku jsme v posledních letech dosáhli. Nesmíme dopustit, aby lidská chyba a technologie studené války zničila naše naděje a náš svět.'' ----- O tomhle filmu jsem až doposud nevěděl a jsem nesmírně rád, že jsem na něj narazil. Ano, je to film z toho balíčku filmů, které pojednávají o odpálení atomové bomby, kdy se počítají maximálně desítky minut do dopadu. Připomeňme Dr. Divnolásku, Den poté, Fail safe, atd... Je jich už docela dost, protože nejden režisér se snaží použít tento typ filmů jako zdvižený prst aby jaderné mocnosti neblbly a lid si uvědomil jak to pak na zemi bude vypadat, pokud vůbec. Studená válka skončila, Regan uzbrojil RuSSáky k smrti, SSSR se rozpadl právdě těsně po roce natočení tohoto filmu a část národů na východě Evropy si konečně svobodně vydechla bez diktátu z RuSSka. Kdo to zažil, těšili jsme se už jen na ten lepší svět do kterého se náhle skrze rozbité zdi s ostnáčem nejen v Berlíně prodírali. Občas sice někdo od té doby strašil jadernými zbraněmi, ale nejčastěji to byl tlouštík jehož národ umírá po statisících hladem a kterého jak doufám bedlivě sleduje jeho jižní soused. Navíc s Japonskem a USA ho dokáže jak doufám udržet za plotem v tom jeho komunistickém skanzenu. Únor 2022 ale nejdnoho Evropana včetně mne nemile propleskl z jakési bláhové dřímoty. A je to zase RuSS, ten odporný, primitivní, omezený a vychlastaný národ, kdo rozpoutal v Evropě válku a kdo hrozí jadernými zbraněmi. Filmy jako tento tak zase získávají na své váze a vzbuzují velmi nepříjemné otázky. Jak je to vlastně nastaveno v generálních štábech? Jsou všichni vojáci loajální? Splní rozkaz i když budou vědět, že tím končí svět? Jak se kdo zachová v doposud nikdy nenastalých výzvách? Tenhle film rozhodně doporučuji vidět. Pro mne je zajímavý ještě i tím, že se jeho velká část odehrává na palubě bombardéru B-52, což nejeden letecký fanda jistě také uvítá. Škoda, že je to točeno v devadesátkách, čemuž trochu odpovíd zpracování. Tohle by si jistě zasloužilo nějaký vytuněný remake. Dávám za čtyři kódy. * * * * ()
Reklama