Režie:
Don SiegelScénář:
Richard TuggleKamera:
Bruce SurteesHudba:
Jerry FieldingHrají:
Clint Eastwood, Patrick McGoohan, Roberts Blossom, Jack Thibeau, Fred Ward, Paul Benjamin, Larry Hankin, Bruce M. Fischer, Frank Ronzio, Fred Stuthman (více)VOD (3)
Obsahy(1)
Clint Eastwood na útěku z nejstřeženějšího a nejnebezpečnějšího vězení na světě. Doživotně odsouzenému bankovnímu lupiči Franku Morrisovi (Clint Eastwood) se v minulosti podařilo uniknout z několika nápravných zařízení, a proto je přemístěn do nejobávanějšího amerického vězení, na Alcatraz. Ocitá se v nedobytné skalnaté pevnosti obklopené mořem a zjišťuje, že tentokrát to s útěkem nebude tak jednoduché. Ve věznici panuje tvrdý režim, pravidelné sčítání vězňů a nikomu se odsud zatím nepodařilo uniknout. Frank se postupně seznamuje s dalšími spoluvězni a začíná spřádat plán na útěk z vězení. K jeho plánu se připojí další tři vězni a po důkladné přípravě se vydávají na cestu za svobodou. Příběh snímku vychází ze skutečné události, ke které došlo v červnu roku 1962, kdy se třem trestancům skutečně podařilo opustit zdi obávaného Alcatrazu. Napínavý kriminální snímek bývá řazen mezi nejlepší snímky odehrávající se ve vězeňském prostředí a završuje dlouholetou spolupráci amerického režiséra Dona Siegela s hollywoodskou hvězdou Clintem Eastwoodem. (Česká televize)
(více)Videa (1)
Recenze (447)
SLOVENSKÁ TELEVÍZNA PREMIÉRA: MARKÍZA = ?.?.200?+PREMIÉRA NA STV 1 = 8.2.2019, réžia slovenského znenia (MARKÍZA 200?) = ŠTEFAN MANDŽÁR - Považoval som tento film vždy za skvelý. Ale až keď som zhliadol akýsi dokumentárny seriál o útekoch z väzenia (na STV 2), zistil som, že SIEGEL ani nemusel príliš fabulovať. ÚTEK Z ALCATRAZU je totiž takmer absolútne dokonalou hranou rekonštrukciou tohto prípadu. Jediné čo ma "zožiera" je otázka či sa Frankovi nakoniec podarilo zachrániť alebo odpočíva na dne San Franciscskej zátoky. (15.8.2007) ()
"Když nedodržuješ zákony společnosti, pošlou tě do vězení. Když nedodržuješ vězeňské předpisy, pošlou tě k nám." A jelikož si Frank Morris, vězeň číslo AZ 1441, kromě práva mluvit a pracovat, udělil ještě právo na vycházku, tak je o zábavu postaráno. Pro mne to byl tedy náročný film. Já jsem do toho totiž šel s Frankem, takže jsem mu pomáhal vymýšlet plán útěku, kontroloval jsem pohyb strážných, škrábal jsem lžící železobeton a přitom jsem se pokoušel neohnout ve sprše pro mýdlo. Jak říkám, bylo to náročné, ale pak jsem si uvědomil, že někde je chyba. Nebo opravdu v Alcatrazu seděli převážně sympatičtí smolaři a hlídali je výhradně sadističtí psychopati? ()
Nejzajímavější jsem na filmu shledal jednu jedinou věc, totiž efekt, který byl způsoben tím, že jsem před tímto viděl všechny ostatní filmy o útěcích z vězení, které tu ukradli scénku, tu záběr, tu nápad a podobně. Bylo zvláštní sledovat film, který položil základy všem těm dalším filmům a seriálům. Takovej táta všech. Ale jeho děti byly docela svižné a nápadité snímky. S tátou je nuda jako s gumovým prsem. Samozřejmě chápu, že je to dobou vzniku filmu, opisováním skutečné události a filmařským stylem dané doby (žádná hudba, žádné rychlé nebo dramatické prostřihy apod.), ale i tak, kvůli pověsti kultu jsem čekal od tohoto snímku trochu víc. Takový Motýlek, který je mnohem starší a v podstatě je také podle skutečné události, resp. líčí zážitky samotného Henriho Charrièra, jako film je co do nějakého útěku z míst, odkud je to nemožné, mnohem atmosféričtější, napínavější a asi i kultovnější. Nedovedu však posuzovat kultovnost. Útěk z Alcatrazu vůbec neukazuje Alcatraz jako totálně děsivé místo, odkud není úniku, neukazuje strhané vězně, ani těžké soužití s nimi, vlastně je podle tohoto filmu Alcatraz docela příjemný krim, kde si stihnete namalovat i autoportrét. Ředitel je trochu svině, ale spíše hloupé dobračisko. Je tu jen jeden agresivní gej, negři jsou kámoši, prostě pohoda. Kdo by chtěl utéct a riskovat, no kdo? V podstatě nechápu, proč je tomuto snímku přisuzovaná ta kultovnost. Víc mě sebral obyčejný televizní film Jsem uprchlý trestanec s Valem Kilmerem. Ačkoliv je třeba uznat, že v Alcatrazu je Clint Eastwood opravdu dobrej, to jo. ()
Musím se trapně přidat k velikému množství uživatel, kterým Útěk z Alcatrazu připomíná Vykoupení z věznice Shawshank, především za to můžou charaktery postav, rozvrstvení života ve věznici a pak také samozřejmě knihovna a "domácí" zvířátko, o které pečuje vězeň, který zemře. Když se film ale dostane k tomu hlavnímu, tedy útěku, je jasné, že veškerá podobnost končí, tady je totiž utíkání tím hlavním co máme, režisér nám jej netají, nýbrž ukazuje nám jej celý, od jeho plánování, obstarávání materiálu až po jeho samotný průběh. S Vykoupení z věznice Shawshank rozhodně jeden z nejlepších vězeňských filmů - a to jsem očekával nějakou nudnou blbost... ()
Dalsi skvely film z väzenskeho prostredia o planovanom uteku z väzenia, z ktoreho este nikdy nikto neusiel. Napad na utek bol premysleny dokonale, podobne ako aj v Shawshanku, aj ked nebezpecni boli dozorcovia, ktori im stale dychali na chrbat a prave to napätie vyvolavalo dobry dojem z filmu. Skoda, ze som si nevsimol, ktory z nich tam bol Danny Glover... 28.09.2010 ________ Clint Eastwood - (Frank Morris) +++ Patrick McGoohan - (Warden) +++ Roberts Blossom - (Doc) +++ Jack Thibeau - (Clarence Anglin) +++ Fred Ward - (John Anglin) +++ Paul Benjamin - (Angličan) +++ Larry Hankin - (Charley Butts) +++ Produkcia: Don Siegel +++ Hudba: Jerry Fielding +++ Nemecka Cinema - 100% ()
Galerie (64)
Zajímavosti (38)
- Eastwood má jako tvůrce rád filmy, jejichž konec nutí diváky o snímcích i nadále přemýšlet, proto chtěl, aby měl Útěk z Alcatrazu otevřený konec a budil v divácích otázky, zda se uprchlíkům podařilo překonat ledové vody Sanfranciského zálivu či nikoliv. A tak vznikla ještě dodatečná závěrečná scéna, kdy dozorci najdou na pobřeží ostrova chryzantému. Tato scéna byla nápadem režiséra Siegela. (ClintEastwood)
- Postava Angličana (Paul Benjamin) bola založená na väzňovi Alcatrazu Clarence Carnesovi. V skutočnom živote bol Carnes Indián z kmeňa Choctaw tmavej pleti, nie černoch. (Arsenal83)
- Dezorientácia Franka Morrisa (Clint Eastwood) po prepustení zo samotky je založená na reálnom správaní sa väzňov. Jeden bývalý odsúdený, ktorý slúžil v Alcatraze, povedal o čase na samotke: "Buď si vyšiel ako muž, alebo niečo menej." (Arsenal83)
Reklama