Tvůrci:
Gerald GreenRežie:
Marvin J. ChomskyScénář:
Gerald GreenKamera:
Brian WestHudba:
Morton GouldHrají:
James Woods, Meryl Streep, Michael Moriarty, Joseph Bottoms, Tovah Feldshuh, Tom Bell, Rosemary Harris, Ian Holm, Sam Wanamaker, David Warner, Charles Korvin (více)Epizody(4)
-
The Gathering Darkness (E01)
-
The Road to Babi Yar (E02)
-
The Final Solution (E03)
-
The Saving Remnant (E04)
Obsahy(2)
Berlín, rok 1935. Umělecky založený syn úspěšného židovského lékaře Karl Weiss se žení s katolickou dívkou Ingou. Jeho přítel, Erik Dorf, jenž právě dostal práci v ústředí SS, varuje Karla i s rodinou, aby opustili Německo. Weissovi však odmítnou. Karl je posléze uvězněn v Buchenwaldu a tím teprve začínají těžké časy... (Hollywood Classic Entertainment (H.C.E.))
(více)Videa (1)
Recenze (30)
Na dnešní dobu celkem naivní zpracování, nicméně v době premiéry byl jeho význam více než televizní, protože ( i dle slov Richarda Glazara, který jako jeden z šedesáti utekl z Treblinkya přežil válku ) rozpoutal zájem o téma holocaustu. Po válce to nikoho nezajímalo, protože každej měl vlastní starosti, pak byla studená válka a nějakou reflexy na holocaust přišel až později a pomohl tomu i tenhle seriál, proto dávám plný počet hvězd. ()
Tak tedy nevím, zakoupil jsem originály DVD v trafice a kvalita obrazu (na PC) je otřesná. Dát do distribuce DVD s tak rozmazaným obrazem, to vyžaduje notnou dávku drzosti. A to je prosím nalisováno na 3x DVD9, které nepatří mezi nejlevnější!! Evidentně jde o získání peněz za každou cenu. Distibutor Hollywood C.E. s.r.o. za přispění týdeníku Reflex. ()
Zatímco knížku jsem přečetl jedním dechem, u seriálu, občas natahovaném až k zbláznění, jsem se docela trápil. Kromě přehnané stopáže ve mě zanechali rozpačitý dojem i herci, kdy někteří, jako Michael Moriarty, přesně odpovídali svým literárním předlohám a naopak jiní, jako představitel Rudiho Weisse, byli jednak charakterově odlišní a stejně tak špatně zahraní. Pokud by Chomsky vše dokázal vmáčknout do tří dílů, jednotlivá negativa by byla méně viditelná. Takhle je to jen za 50% ()
Seriál Holocaust pojednává o útrapách židovské rodiny Weissů, již scénárista záměrně sestavil tak, aby na ní mohl demonstrovat většinu odporností, jichž se nacistický režim na potomcích Abrahámových dopouštěl. Jelikož těch zrůdností nebylo zrovna málo, působí scénář v některých chvílích poněkud vykonstruovaně. Jako protipól nabízí postavu Erika Dorfa, nevýrazného, byť chytrého pravníka, jehož důslednost, iniciativnost a karierní postup postupně proměňují v bestii. Mimochodem, jde asi o nejzajímavější, byť nejméně sympatickou postavu. +++++ Neumím posoudit, jaký skýtá téma holocaustu dramatický potenciál, tipuji, že obrovský. Na druhou stranu se mi nezdá, že lze vystavět "velký, epický příběh" kolem postav, jež jsou jen zřídkakdy původci děje. Zejména první dvě třetiny seriálu tak působí jako seznam zločinů, jež národní socialismus spáchal na židech a jiných jím nenáviděných lidech. Zdálo by se, že dík divákovu sžití s postavami na něj osudy zapůsobí bezprostředněji, osobněji. +++++ Opak je pravdou - jediná autentická fotografie bezejmených obětí holocaustu, ba i těch přeživších, byť zmučených, má v sobě větší sílu, než celý seriál. Ten zobrazuje všechny špinavosti, ale nečiní tak důsledně, spíše unyle. Vězni umírají v plynových komorách, ale my to nevidíme, dusí se spalinami, ale my to nevidíme, jsou stříleni, ale my je jen vidíme bezhlesně klesnout... Smrt se zdá být tak sterilní a čisťounká, jak si ji mnozí nacističtí pohlaváři přáli. Skutečnost jakoby skrytá za vynalézavými slovy Erika Dorfa: zvláštní zacházení, autonomní židovská oblast apod. Nebudí diváckou citlivost, byť ji ani neničí. Na smrt si v tomto seriálu zvykl již jeho názvem a jen párkrát si Holocaust dovolí jej vytrhnout z letargie vycvičené diváckou zkušeností let minulých. A má snad seriál o Holocaustu nechat člověka v letargii? Jen neustálé připomínání: "Stalo se to, stalo se to, stalo se to," mi umožnilo nějak to prožít, seriál mi v tom mnoho nepomáhal. +++++ Jen občas se v tvůrcích nesměle probouzí umělec a ten pak nechá metaforicky zalít rodokmen jednoho německého vrahouna krví (není to ovšem zrovna vrchol originality), vybere z historie neočekávaný detail jako komorní kvartet hrající těm (zprofanovaný - v roce 78 možná ne, nevím), kteří kráčí ke zplynování, popravovaní se drží za ruce a mučení malíři si dodávají odvahu plány návštěvy Itálie. Jindy se ale vrací dialogy, jež se hemží větami, které by byly hodny historika, jenž hodnotí dobu, ale ne postavy, která v ní musí žít. Chápu všechny ty Emmy a Zlaté glóby. Téma je téma, některé téma je témovatější než jiné a Holocaust je nejtémovatější, neneocenitelný. ()
Na svou dobu mimořádně zajímavý americký umělecký dokument balancuje se značně proměnlivým zdarem mezi plakátem a kumštem, občas nadsazeným sentimentem a skutečně hlubokými a propracovanými scénámi. Jeho televiznost je chvílemi až okatá: nejvíce je to patrné při často nepřirozeně působících zatmívačkách a střizích. Herci jsou skvělí, ale ve své většině až příliš američtí v projevu zejména v citově silných scénách. Vnucuje se srovnání s dobově současnými díly: ruským mládežnickým akčním seriálem 17 ZASTAVENÍ JARA a rozsáhlou vávrovskou freskou DNY ZRADY, ... A POZDRAVUJTE VLAŠTOVKY, OBCHOD NA KORZE (srovnání by se pochopitelně našlo ještě více). V obou případech tvůrci aternativních předloh měli šťastnější ruku, jistější vedení a přesvědčivější výsledky. Seriál, který se pohybuje na rozhraní věcného vnímání a v té době stále živých vzpomínek (slovo resentiment se mi vzpírá v ústech), však zaslouží i tak velké ocenění. Svým tematickým záběrem, vůlí po autentičnosti i snahou sledovat vývoj na všech stranách tehdy po čertech živé fronty. Scény z varšavského židovského povstání, protektorátní Prahy, Osvětimi, Buchenwaldu, statečnost ruských vojáků Rudé armády v útěkové scéně v závěru pátého dílu i postupná fašizace kdysi slušných německých lidí jsou k nezaplacení i ztvárněním, i tím, že si jich autorský tým tak důkladně všímal. Klady převládají, působivost a zasažení diváka rozhodně nestůňou. Naopak. Zobrazované hrůzy jakoby byly dnešní. ... ()
Galerie (157)
Zajímavosti (6)
- Termín „holocaust“ se v německém jazyce objevil až v 80. letech 20. století. Díky velkému úspěchu této mini-série se stal pojem běžným slovem a byl vybrán jako „slovo roku 1979“ podle „Gesellschaft für deutsche Sprache“ (Společnost pro německý jazyk). (jezurka42)
- Všechny fotografie a diapozitivy zobrazené v této mini-sérii (s výjimkou fotografií členů hereckého obsazení) byly pořízené v době nacistického vlády a ukazovaly oběti nacistických zločinů proti lidskosti. (jezurka42)
- Meryl Streep přijala roli pouze kvůli pěnezům, které potřebovala na zaplacení léčby rakoviny svého tehdejšího přítele, herce Johna Cazala. (jezurka42)
Reklama