Režie:
Ludvík RážaScénář:
Ludvík RážaKamera:
Věra ŠtinglováHudba:
Lubomír ŽeleznýHrají:
Rudolf Deyl ml., Libuše Havelková, Ladislav Potměšil, Ladislav Kazda, Karolina Slunéčková, Marie Vášová, Felix le Breux, Heda Marková, Miloš Nedbal, Emil Kadeřávek, Otto Šimánek, Miloš Hlavica (více)Obsahy(1)
Havíř Dařbuján (R. Deyl ml.) má kupu dětí, které nemůže uživit a zrovna se mu narodilo další. Je potřeba najít kmotra a nabízejí se hned tři. Pánbůh, Čert a Smrťák. Dařbuján si vybere Smrťáka (O. Šimánek), neboť jedině on je spravedlivý, měří stejně chudým, jako boháčům. Když Dařbuján uvažuje, co dělat, aby zajistil rodinu, Smrťák mu poradí, aby se dal na doktořinu a hned mu také v novém řemesle nabízí pomoc. Pokud bude Smrt stát u nohou nemocného, Dařbuján ho do tří dnů uzdraví. Pokud ale bude stát u hlavy, je s nemocným konec a Dařbuján se do jeho řemesla nesmí plést... Dnešní Pohádka pro pamětníky vznikla podle předlohy spisovatele Jana Drdy, režii měl Ludvík Ráža. (Česká televize)
(více)Recenze (15)
Určitě to není to nejlepší co se v těch letech vytvořilo,ale mě fascinují herecké výkony a hlavně krásná čeština. ()
"Inu, jsou takový okolostojíčnosti.." ()
Zajímavé zpracování hlavně svým obsazením...ale všude tu píšou rok vzniku 1959, i na český televizi, jen v titulkách samotného filmu je rok 1963 (a též na imdb), což mi moc nesedí....Heda Marková umírá v roce 1960 a Láďa Potměšil je ročník 1945 a na 18 tu fakt nevypadá. Překvapila Alena Kreuzmannová, hraje zde tu samou roli, co ve známějším zpracování. :-) ()
Bohuzel, nelze se ubranit srovnani se Sovakovym Darbujanem. A to je uplne jina liga. ()
Jednalo by se o super televizní pohádku, kdyby neexistoval Fričův film, který byl pro zajímavost natočen ve stejném roce. De facto je to to stejné, co film Martina Friče. Rozdíl je jen v tom, že se jedná o čistě televizní film za pár československých korun. Herci tu hrají obstojně, ačkoliv na Sováka, Hrušínského fakt nemají. Vidět Ottu Šimánka jako smrtku je proti jeho nejslavnější roli pana Taua dost velký rozdíl. Ale Hujer přece byl jen lepší. [90. hodnocení, 6. komentář, 74%] ()
Pohádkový příběh z pera Jana Drdy ve fenomenálním zpracování režiséra Martina Friče zná každý. Málokdo však zná také ryze televizní černobílé zpracování režisérem Ludvíkem Rážou, které dokonce vzniklo ve stejném roce, i když se uvádí rok 1963. Těžko říct proč. Snad kvůli případné záměně. Ludvík Ráža stojí i za scénářem a nutno uznat, že neméně zdatně. Takřka to vypadá, jakoby od scénáře k slavnějšímu filmu opisoval. Po dějové stránce není nic, co by se dalo vytknout. Výprava je ryze televizní, tedy i skromnější co se týče kulis, ale ničemu to nevadí. Kouzlo příběhu nese stejně zdatně. Na svou dobu i typickou moralizaci dělnické třídy a upozorňování na vykořisťování chudého dělnického lidu nabubřelými zbohatlíky. Jen je třeba si zvyknout na jiné herce, kteří v ničem nijak nezaostávají. Tento televizní film tedy funguje zcela stejně jako známější verze. Vadou na kráse je jen filmový záznam, takže vlastně není divu, že něco takového Česká televize v dnešní době vysílání v HD rozlišení neuvádí. ()
O této televizní verzi jsem neměl vůbec tušení a je pro mě úplnou záhadou, protože se jedná o téměř doslovně stejný film, jako pohádka od Martina Friče se Sovákem a Hrušínským. Pokud vznikly ve stejném roce a barevná verze není remake této černobílé, tak se musely točit podle stejného scénáře, neboť mají de facto identické dialogy. Bohužel televizní provedení prohrává na celé čáře ve všech aspektech. Obrazová kvalita není tak důležitá, je daná technikou tehdejší doby, ale herecké výkony (vč obsazení), práce s kamerou, kostýmy - to vše má berevný film na úplně jiné úrovni. ()
Srovnání s barevnou verzí se člověk nevyhne. Barevná verze měla několik výhod proti této. Byla natáčena mimo studia, točil ji velký režisér Martin Frič, který se velkých filmů nebál (např. Císařův pekař - Pekařův císař), a v neposlední řadě obsazení. Sovák, Lohniský, Hrušínský, Záhorský, Hlinomaz a ještě pár dalších jmen. Černobílá verze pak samozřejmě nemá moc šancí na pobodný úspěch, přesto špatná není. Otto Šimánek zase tak špatný jako Smrťák není a totéž se týká i dalších rolí. Studiové kulisy jsou holt studiové kulisy, s tím se toho moc nenadělá. Zvláště nepomůže, když jsou pěkně malované, pokavaď to v černobílé verzi vůbec nejde poznat. Horší je to ovšem s kvalitou obrazu a zvuku, ta je opravdu dost špatná. Obě verze mají na minutu stejnou stopáž a přesto, že verzi se Sovákem si a geniálním Rudolfem Hrušínským jako Pandroholou pustím stokrát raději, tato verze nakonec při pominutí té televizní kvality nevychází nejhůře. ()
Velmi špatná obrazová i zvuková kvalita filmu, je zde znát malý rozpočet. Moc nechápu, proč se to vůbec natáčelo, když ve stejném roce vznikal stejný film od Martina Friče, který je ve všech ohledech o třídu lepší a obrazová kvalita tak o 30 let. Scénář je velmi podobný včetně stejných textů. ()
40% za výborné herce, jinak je ta pohádka otřesně bolševická. ()
Byla by to hezká pohádka, kdyby v tom nebylo to klasické komunistické klišé. Dělnický chuďas je hrdina a má víc rozumu než vyžraný feudál, který je automaticky za záporáka. Tyhle pohádky psychologicky hodně zapůsobily na český národ, protože jsou brané za nepřekonatelné kulturní dědictví a tudíž jsou často opakované a opravdu to utváří národní mentalitu, proto je mimo jiné v Česku komunismus tak silně zakořeněn i po revoluci. ()
Vydarená televízna inscenácia zrejme známej rozprávkovej predlohy. Produkcia je lacná až papundeklová, ale svojím spôsobom malebná. Herci sa veľmi nepretrhnú, no našťastie nejde o nejakú náročnú psychologickú drámu, ale prostý, zábavný príbeh, takže všetky tieto vady nemajú až takú váhu. Rudolf Deyl v hlavnej úlohe Dařbujána, Otto Šimánek ako Smrťák a Felix Le Breux v roli Pandrholy však hrajú svoje úlohy bravúrne. 70% ()
no jo no kapitalismus versus komunismus, ale jelita, pívo a smrťák s havířem a samo, všechno mé ženě Filoméně, jo ()
Televizní verze v divadelních kulisách se samozřejmě filmové verzi rovnat nemůže. Jediné co obstojí ve srovnávání jsou herecké výkony. I když jim to často produkce kazí. Ta maska plešatého Felixe le Breux je opravdu strašná. Vypadá spíše jako klaun v cirkuse. Proč...? ()
nepatri to sice ku skvostom ceskoslovenskej kinematografie, ale rozhodne to patri do narodneho dedicstva a dnesny tvorcovia filmovych rozpravok by si povinne mali pozriet toto male dielko aby uz nikdy viac nenatacali nepozeratelne ceckove braky... ()
Reklama