Režie:
Ladislav SmoljakHrají:
Jaroslav Weigel, Jan Kašpar, Ladislav Smoljak, Pavel Vondruška, Genadij Rumlena, Robert BártaObsahy(1)
Příčinu silné obliby blanické pověsti v Čechách vidí Cimrman hlavně v zeměpisné poloze naší vlasti. Shodně s Palackým byl si vědom toho, že " jsme tu v Evropě jako zrnko mezi dvěma mlýnskými kameny. Ze západu na nás naléhá imperialismus germánský a z východu nás drtí rozpínavost kolosu velkoruského. Není divu, že takto tísněný malý národ hledá sobě ochrany nadpřirozené, a i zázračné, neboť jedině zázrakem lze tu přežít." (oficiální text distributora)
(více)Recenze (199)
Zábavné dílo z dílny velilána Járy Cimrmana. Seminář představuje Cimrmana v oblasti historie. Jeho nesouhlasem se špatně zvolenými historickými daty, či jeho vědeckými úvahami o defenestracích. A nemůže chybět ani ukázka z jeho historického díla Blaník, původně určené pro loutková divadla. Takže tu máme i ukázku loutkařství s názvem Nevěřící Vlasák. Samotná hra nám pak dává najevo, že sice v Blaníků jsou ukryti spící rytíři, kteří jsou schopni vyrazit na pomoc českému národu, ale vyrazí jen tehdy,kdy bude národu nejhůře. takže vždy může být hůře. Hra nám zábavně ukazuje nespokojeného Veverku z Bitýšky (dobrý Ladislav Smoljak), který je se svým lipanským husitským jezdectvem vždy připraven vyrazit na pomoc, ale nikdy mu není dopřáno sluchu. A i když svévolně opustí horu, neslavně se vrací zpět. Smil Flek z Nohavic (dobrý Jan Kašpar) je poťochle ironický zapisovatel. Politická mrtvola Hynek z Michle (dobrý Jaroslav Weigel) je přednostou a přímým podřízeným svatého Václava, rozhodně se neukvapuje a nevyjíždí jen tak. Dále je tu učitel Josef Bohuslav Chvojka (Pavel Vondruška), který náhodou se dostává do jeskyně a marně přemlouvá rytíře k výjezdu v bouřlivém roce 1848. Dále vyzvědač Šlupka (Genadij Rumlena), který přináší novinky z venčí a Jeskyňka (Robert Bárta), která v hoře uspokujeje mužský chtíč. A tak národe, nespoléhej se na mýtus, ale jen sám na sebe! Bohužel. Inscenace je z roku 1997. ()
K Cimrmanovi se naprosto nehodící námět.Možná je to jen můj osobní názor ale kdyby nebylo semináře, tak bych Blaník s českým géniem vůbec nespojoval.Ne abyste si však mysleli, že tím bych tomuto představení ubíral na kvalitě!Právě naopak!Výborný Jarolsav Weigel jakožto politická mrtvola se mi z postav líbil nejvíc. Naprostým skvostem, srovnatelným i s hrou Vlasta(!), je souboj na meče!To musím říct, že jsem i smíchy uchcával! "Tak pojď na albánské rukavice!" "Tirana!" ()
Po hodně dlouhé době jsem konečně narazil na Cimrmanovku, ve které je seminář a hra stejně kvalitní. Na plný počet to sice nevidím ani tak a kvalit Dobytí severního pólu to u mě taktéž vůbec nedosahuje, ale fungovalo to, bavilo mě to celou dobu a hluchých míst tam moc nebylo, snad jen začátek semináře byl vyloženě slabý, ale jinak to šlapalo jak hodinky. Dost mě to potěšilo, protože minulá Cimrmanovka, kterou jsem viděl, mi přišla docela slabá a začal jsem si u ní říkat, jestli se mi tenhle humor už neokoukal. Tak naštěstí ne a můžu směle dál :-) 4* ()
Kterému ze světových vojevůdců mohl jeho spolunocležník říci na dobrou noc ,,zavři oko a spi''? A) Janu Žižkovi B) Admirálu Nelsonovi C) Generálu Kutuzovovi - nestačí odpovědět A), B) nebo C), musíte svoji odpověď také zdůvodnit. Správná odpověď je za A) Janu Žižkovi a to z toho důvodu, že ani Nelson ani Kutuzov nerozuměli česky! :) ,,Jelikož chtěl děti do hlaviček mlátit, musel jsem jeho proslov zkrátit! Doufám, že jsem ho nezabil! Né, jen jsem ho přizabil...! ,,Kdo věří, že vojsko žije v tomto vršku, tomu je třeba rozbít..... jeho bludné představy!'' ,,Ňák se ti to nerýmuje!'' ()
Kdo by neznal Divadlo Járy Cimrmana, skoro jako kdyby neznal u nás divadlo žádné. Tohle už stará česká klasika, kterou musí mít snad každý rád. Tvůrci Svěrák a Smoljak si tu střílí prakticky ze všeho inteligentním způsobem a vtáhnou tak diváka do děje dříve, než by stačil mrknout. Ač se jednotlivé díly liší kvalitou, vždycky je dobrá podívaná, co stojí za to. ()
Galerie (6)
Zajímavosti (8)
- Původní seminář vypadal jinak jak tvrdí Zdeněk Svěrák: „Blaník jsme napsali před revolucí, seminář až po. V semináři jsme měli některé věci, které bychom tam dříve nedali; třeba o perestrojce v Sovětském svazu nebo o totalitě. Na zkoušku se přišel podívat Andrej Krob a povídá: ,Kluci, tohle vám nesluší.‘ Vycítil, že to nepotřebujeme. A tak jsme to vyndali.“ (mnaucz)
- Při psaní hry autoři již mysleli na Jana Kašpara a napsali pro něj roli Smila, který sedí za svým kamenem a nebylo přes něj vidět, že je Jan Kašpar na vozíku. Postava Smila však sama o sobě na vozíku není a jeho alternant Petr Brukner na vozíku být nemusel. Ani v semináři představitel Smila nevystoupí. (mnaucz)
- Jedná se o jedinou hru Járy Cimrmana, která měla premiéru v Divadle Solidarita. (mnaucz)
Reklama