Režie:
Karel ŠpelinaScénář:
Karel SteklýKamera:
Václav HanušHudba:
Eman FialaHrají:
Betty Kysilková, Eman Fiala, Hana Vítová, František Krištof-Veselý, Charlotta Tremlová, František Paul, Jaroslav Marvan, Marie Nademlejnská, Vojta Merten (více)Obsahy(1)
Poloviční zápisnice pop. čís. 27 v Řepochrástech. V Řepochrástech je veliké rozčilení. Včera ještě neznámá vesnička a dnes se píše v novinách, že dálnice povede přes Řepochrásty. Výměnkář Hanousek (Alois Dvorský) nahání sousedům strach tím, že to bude jako při stavbě první železnice, kdy prý všichni přišli o svá pole, a proto se rozhodne jménem obce Řepochrásty proti proponovanému projektu protestovat. Mladý poštmistr Houška (Franta Paul) se pokouší vyložiti těmto lidem přednosti dálnice. Uklidněni rozcházejí se vesničané až na Kačku (Betty Kysilková), poloviční zápisnici č. 27. V poštmistru vidí příležitost k vdavkám své dcerky Mařenky (Hana Vítová) a vychvaluje svým způsobem všechny její ctnosti... (oficiální text distributora)
(více)Recenze (13)
Paní Kačka zasahuje...je další pohled do venkovského prostředí v protikladu s velikou Prahou. Krom klasické zápletky vztahové, navíc ještě s také docela častou záměnou osob, je tu i téma stavby dálnice. O kolik se doba posunula a přesto se i dnes dá vyvlastnit pozemek a majitel s tím nic neudělá, když se staví dálnice... Škoda, že dál se už o ní nemluví a tato dějová linka je pak zcela pominuta. I bez absence velkých hvězd, a Jaroslav Marvan si zde moc nezahrál, se dá udělat vcelku koukatelný film třeba i o lidských předsudcích nebo jako zajímavost o tom, jak se tehdy domlouvali sňatky. ()
Nejvíce mne zajímalo, jak plánovaná stavba dálnice dopadne na obyvatelstvo Řepochrástů, ale dozvěděla jsem se jenom, že za prvé technologický pokrok přinášející pohodlí pro lidstvo a moc pro horních deset, je důležitější než životní prostředí a živobytí jiných lidí a že tak bylo vždy, za druhé před druhou světovou válkou lidi ještě nenapadlo zakládat občanská sdružení a hnutí zelených, za třetí ačkoliv majetní vždy dávají chudým jen zlomek svého majetku, přičemž čím je člověk bohatší, tím menší zlomek to je, mají přesto ze své štědrosti velmi dobrý pocit, což ještě jednou potvrdila první sbírka potravin pro chudé, která nadchla česká pravicová media. A skutečně je čemu se radovat 24 let po sametové revoluci. "Až pětina obyvatel České republiky může být podle expertů fakticky ohrožena chudobou. Těsně nad hranicí chudoby, s níž se podle statistik potýká asi desetina Čechů, totiž žije dalších 700 000 lidí." (http://www.ceskatelevize.cz/ct24/domaci/250189-kazdy-paty-cech-ohrozen-chudobou-pomuze-narodni-sbirka-potravin/). Zároveň se v Česku ročně vyhodí milion tun potravin, nemluvě o celosvětových ztrátách a plýtvání (http://www.csfd.cz/film/304605-z-popelnice-do-lednice/). Pro uvedení mýtu o štědrosti na pravou míru tedy jeden pohled z trochu jiného úhlu: http://a2larm.cz/2013/11/potravinove-nagano/ ___ Nenáročná komedie plná vykonstruovaných záměn a legrací na způsob zpívání v kravíně ve své podstatě je výchovnou agitkou, která má ukázat majetnějším, jak je hezké, příjemné a chvályhodné rozdávat almužny. Slavoj Žižek v knize Jednou jako tragédie, podruhé jako fraška ale mluví o pokrytectví ba dokonce o krutosti dobročinnosti a navrhuje měnit systémové vztahy a nastavení, nebo možná v první řadě měnit myšlení člověka a cíle společnosti: http://videafilosofie.webnode.cz/news/slavoj-zizek-jednou-jako-tragedie-podruhe-jako-fraska-/ ()
Paní Kačka zasahuje... je ve své poctivosti jeden z nejroztomilejších filmů 30. let. Betty Kysilková se tu po celoživotní snaze propracovala k hlavní roli a rozvinula na řádném prostoru všechny ty své kuchařky, bytné a drbny pavlačové se zlatým srdcem. Párem snů je tu klasické duo Vítová - Krištof-Veselý a nechybí ani samozřejmě skvělý kolorit figurek Ference a Fialy. Nebýt zcela nesmyslné ignorace tohoto filmu v televizních pamětnických cyklech, tak bychom se vyhnuli jak překvapivému zjištění, že je to naprosto normální dobovka, ale i těch názorů z druhé strany, že by takový film zapomenutým měl zůstat. Schválně si někdy dejte týden s Karlem Špelinou a promyslete si, proč by zrovna Kačka měla stát opodál, když celá kolekce těch Krbů bez ohně, Klatovských dragounů, Matčiných zpovědí, Umlčených rtů, Peřejí, Adamů a Ev a Pražských flamendrů si už své místo na televizní obrazovce našla. ()
Pro mě veliký zklamání. Betty Kysílkovou jsem v každým filmu, kde se objevila, rád viděl (viz. Muži v offsidu, Funebrák, U pokladny stál). Byla výborným doplňkem různých komedií a na její hlavní roli jsem se těšil. Ale jak je vidět tak někteří herci jsou vynikající v určitých partiích a rolích, který jim prostě seděj, ale tady se to moc nepovedlo. I když začátek byl slibnej. Film celkem o ničem, takovej tuctovej z protektoráního období, ale na druhou stranu zas moc neurazil. Ono je to těžké, když si herci chtěj zahrát např. něco neobvyklýho (komediant charakterní roli nebo naopak) a pak je to o to větší zklamání. Např. další herec epizodních rolí, kterýmu se musím furt tlemit je malý stařík Alois Dvorský. Ale je možný, že i on by v titulní roli třeba zklamal. Hold někomu toho moc prostoru na plátně nesedí, což se bohužel potvrdilo i zde. ()
Zajímavosti (4)
- V dobovém tisku vycházely humoristické stripy s Kačkou Vomáčenou podobně jako s jinou populární figurkou, Pepinou Rejholcovou. Film Pepina Rejholcová byl natočen už v roce 1932. (NinadeL)
- František Krištof-Veselý spomína vo svojom životopise, že on sám tento film nikdy nevidel. (Šuplík)
- Původně byl film Kačka Vomáčená ohlašován už na rok 1930 v režii Miroslava Josefa Krňanského. (NinadeL)
Je to skoro 75 let co uplynulo od premiéry tohoto filmu a já byl překvapen jeho obrazovou i zvukovou kvalitou. Dělalo to na mě všechno opravdu velmi dobrý dojem, a to i přes to veliké stáří. Snímek jsem viděl před pár dny premiérově na CS-filmu. Pro mě je pak opravdu zcela nepochopitelné, proč tento film všechny tv stanice předtím tak dlouhou opomíjely, když se zachoval celý, po technické stránce je také dobrý, nechápu. Na druhou stranu je ale fakt, že to je skutečně jeden z mála filmů, kde titulní roli nehraje ta nejznámější a nejzářivější herecká osobnost, jak to bylo v tehdejší době "skoro" zvykem, ale méně známá Betty Kysilková, kterou dnes už asi zná jen málokdo, ale pamětníci pak vědí, že šlo o vynikající herečku převážně epizodních rolí, které se divákovi zapsali natrvalo do paměti (viz třeba paní Ouholičková z "Mužů v offsidu"), podobně jako třeba ty Tréglovi. Betty Kysilková zde vytvořila jedinou hlavní a asi i nejznámější postavu ve své předlouhé filmové kariéře, byla to bodrá postava podobná těm od Antonie Nedošinské, její herectví, mimika, gesta, i humor, to vše bylo v podstatě stejné. A pak to příjmení Kateřiná Vomáčena!:-) Ani se nedivím že se její mladá dcerka za to příjmení styděla a že pak došlo k takovým nedorozuměním a bláznivým situacím:-) Samotný film mi pak svým stylem připomínal skutečně ty nejbláznivější a nejlidovější věci od režiséra Slavínského. je to trochu paradox možná, ale z toho co jsem viděl od reřiséra Špeliny, tak jde dost možná o jeho nejlepší film! Příběh s celou svojí zápletkou byl docela zašmodrchaný (jak bylo docela zvykem u těchto veseloher), krom opravdu vtipem hýřící a neuvěřitelně upovídané Betty Kysilkové (humorná úvodní scénka na počtě, telegram za 10 kaček) se mi zde líbila a zaujala ještě dvojice Futurista (v roli hospodského, kolik takových rolí za svou hereckou kariéru tento talentovaný herec - nevybíravého stylového humoru vytvořil?) a další znamenitý komik-figurkář Alois Dvorský. Jejich scéna s přeměřováním domu je nezapomenutelná. Fiala vzpomínající zde na vojenská léta strávená v polní kuchyni, zde hraje trochu ušlápnutého manžela Kačky a předvedl takový svůj standard, Marvan pak to samé, Vítové to zde slušelo a to dokonce oblečené do starých šatů s šátkem na hlavě jako nějaká stará babka, její kamarádka Charlotta Tremlová (taková pěkná sympatická blondýnka) ve dvojici s Františkem Paulem mně také zaujala, třeba při jejich romantické vyjížďce na loďce. Až doposud jsem tuto herečku neznal a nikdy o ní ani nic neslyšel, ona do roku '45 natočila jen dva filmy, kdy tento byl bohužel dlouho divákům tak trochu neprávem odepírán, a dále pak ještě film "Prosím, pane profesore!", kde si ji zase bohužel vůbec nevybavuji. Tohle byla její největší role a bohužel taky jedna jediná, škoda. Nebýt tedy tohoto filmu, tak člověk ani nevěděl že existuje. Jak ona dál žila, čím se živila atd, můžeme se tady jen dohadovat. "Paní Kačka zasahuje" je typická nenáročná lidová veselohra, já se při ní skvěle bavil a ani chvíli nenudil. Podle mě film potěší dvě skupiny diváků, jednak ty méně náročné diváky, kteří nepohrdnou nějakým tím méně známým kouskem, a dále pak ti, kteří se o film třeba hlouběji zajímají a systematicky mapují naší předválečnou a poválečnou kinematografii. () (méně) (více)