Režie:
Oliver StoneScénář:
Oliver StoneKamera:
Robert RichardsonHudba:
KitaróHrají:
Hiep Thi Le, Tommy Lee Jones, Joan Chen, Haing S. Ngor, Debbie Reynolds, Conchata Ferrell, Dustin Nguyen, Vivian Wu, Robert John Burke, Timothy Carhart (více)Obsahy(2)
Vietnamka Le Li je znásilněna vojáky Vietkongu, kteří ji podezírají ze špionáže. Dívka prchá do Saigonu, kde se seznamuje se seržantem Dantem Butlerem. Zamilují se. Jejich manželství je krátké, plné nedorozumění a traumat z minulosti. Le Li se stále cítí bytostně spjatá se svou rodnou zemí... (Warner Bros. CZ)
Videa (1)
Recenze (167)
Scénář: Oliver Stone .. Tady někde se pomyslně láme tvůrcova kvalita a filmy po tomto počinu již nedosahují nebeské kvality děl předešlých. Pozapomenutý film válečné éry Oliver Stone, který se potřetí vrací do Vietnamu. Tentokrát však více obšírněji a z jiného úhlu pohledu. Začíná ještě před velkou válkou, v období úpadku francouzské kolonizace, dává vyniknout síle přírodních scenérií, hodnotám venkovského lidu a rozkrývá počátky války politicko/občanské. V ní pak sleduje (autobiografické) strasti mladé dívky, které kulminují poznáním Amerického důstojníka a odchodem do USA (výborně vykreslený kontrastní přechod z bídy do konzumní společnosti). Zde už prostupuje příliš romanticko-dramatických momentů, které jsou ovšem nahromaděny v rychlém sledu a nejsou příliš působivé. Jako komplexní pohled na konflikt a důsledky na daného jedince a jeho rodinu rozhodně zajímavé. 70%. ()
Ten film ma dostal a to pohľadom na Vietnam z iného uhla pohľadu , kde obria hrdinka je vietnamské dievča , ako hrášok a chlap , ako hora pri nej len vrávora a tak aj skonči. Zaujimavá presvedčovacia metoda k prostitucii: No tak daj im , ved ty si len ľahneš roztiahneš nohy a nerobiš nič a tí chlapi si to všetko oddrú a odrobia a ty ešte zarobiš. ()
Jak vidno, filmy Olivera Stonea nejsou příslibem zábavy pro nejširší divácké masy. Pozornost tentokráte soustředí na skutečný příběh mladé Vietnamky, jejíž život nepříjemně poznamenala vietnamská válka. Bezhlavé zabíjení, znásilňování i trýznění; prodej vlastního těla, aby bylo co do krku. Protiválečné drama se řadí do Stoneovi volné vietnamské trilogie. Poprvé do nechvalně známého konfliktu vrtal z pohledu amerického pěšáka přímo ve válečné vřavě, následně skrze traumatické odezvy mimo bitevní pole, nyní dává lekce z pohledu místních vesničanů. Heaven & Earth se vyznačuje citlivou režií, „obtížný film obtížného autora“ zprvu vůbec neregistrujeme – poetickou kamerou (kameraman celé trilogie Robert Richardson) sledujeme filmařsky vděčné lokality a fakt, že válka nekončí posledním padlým vojákem. Tommy Lee Jones tu představuje právě druhý pohled, coby psychicky zlomený veterán, který si nedokáže najít místo v životě. Stoneovo moralizování v druhé „San Diego“ polovině se tak stává zbytečně roztříštěné a surové, příběh ustupuje. Heaven & Earth utržila v amerických kinech pouhých 6 milionů dolarů (vedle takřka 140 milionů dolarů za Četu – ta paradoxně stála 6 milionů dolarů) a krom jiného strhne i hudební složkou (Kitaro). Důstojné rozloučení s letitými bolístkami, ale pro třikrát to stačilo!! 75%. ()
Ako tu už bolo povedané, Medzi nebom a zemou je posledným a tiež i najslabším filmom Stonovej ,,vietmanskej trilógie". Beztak to však je veľmi dobrý a pozoruhodný film, už len preto, že vietnamské peklo okazuje z druhej strany a rozprávanie je omnoho poetickejšie. Základnou myšlienkou filmu je harmonický život človeka s prírodou, ktorého rovnováha je však dôsledkami vojny narušená, pričom hlavné postavy (prípadne len hlavná hrdinka) musia vždy niečo stratiť aby mohli zato niečo nové dostať. Stoneho nápad je neošúchaný, z daných troch filmov je preto Heaven & Earth najzaujímavejší a dá sa povedať, že i najmenej uslzenejší. To však ale nemení nič na tom, že krutostí vojny je tu ukazaných nadostač a najväčším nepriateľom Vietnamcov ani nie sú samotný Američania, ako skôr Vietkong. Na rozdiel od väčšiny sa mi viacej páčila skôr druhá polovica filmu kedy sa na scéne ukáže aj samotný Tommy Lee Jones. Dovtedy sa mi zdalo, akoby Stone poriadne nevedel čo má ukázať, chcel by rozprávať o všetkom ale o ničom poriadne. V druhej polovici aj nad vážnosť námetu Stone prekvapilo odľahčuje trocha počernejším humorom (mŕtvy nahý Jones - inak o jeho výkone sa už naozaj neoplatí baviť), na druhej strane očarenie Le Ly Amerikou ako priam zázračnou krajinou (nasnímanie scény v supermarkete) je myslím naozaj miestne. Nedá mi ešte nespomenúť krásu niektorých záberov hodných zarámovania (oheň s plameňometu na oblohe) a tiež uchvátnú Kitarovu hudbu (Zlatý Glóbus). Jeden z najosobitejších filmov aké doteraz Stone nakrútil. ()
režisér stone sa opäť raz vracia k jednej z najfrekventovanejších tém svojich filmov - vietnam a jeho dopad na životy ľudí. už ju rozobral z pohľadu veterána, z pohľadu amerických vojakov priamo v akcii a teraz si za uhol pohľadu zvolil drobné vietnamské žieňa z partizánskej osady. film disponuje silnými dramatickými scénami a zvratmi (pokus o samovraždu s brokovnicou, mučenie) veľmi pekné obrazy a scény zvládnuté s vysokou dávkou technickej zručnosti a nadpriemerné herecké výkony. snaha preniknúť do ázijskej filozofie je miestami iba snahou američana nadšeného týmto fenoménom a preto niektoré myšlienky vyznejú dosť zvláštne, občas sa však pán stone priblížil nebezpečne blízko k tomu, aby zopár vecí vyobrazil celkom vierohodne. ale predsa sa len ukáže, na ktorej strane pacifiku kto stojí - pretože jedna z najlepších pasáží filmu bola neskrývane ironicky natočená pasáž príchodu a oboznamovania sa Le Ly s Amerikou. Nuž - stone má aj lepšie filmy, to je pravda, ale tento ma tiež svoje neodškriepiteľné čaro a kvalitu. Skoro 4* ()
Galerie (60)
Zajímavosti (12)
- Film je založen na knize Le Ly Hayslip "When Heaven and Earth Changed Places", která vypovídá o jejích zkušenostech z Vietnamské války. (D3VIL)
- Hlavní hrdiny dělil značný výškový rozdíl, který lze v mnoha scénách filmu zpozorovat. Tommy Lee Jones měří 1,83 m a drobounká Hiep Thi Le 1,52 m. (Posheidon)
- Hlavní postavu Hayslip Ly Le ztvárnila studentka Hiep Thi Le navzdory tomu, že neměla žádné herecké zkušenosti. Hiep se zúčastnila castingu stejně jako několik jejích přátel čistě jen pro zábavu a bez velkých ambicí. Během castingu byla pouze jedním z 16 000 vietnamských-američanů, kteří se účastnili castingu. (Posheidon)
Reklama