Režie:
Oliver StoneScénář:
Oliver StoneKamera:
Robert RichardsonHudba:
Georges DelerueHrají:
Charlie Sheen, Tom Berenger, Willem Dafoe, Forest Whitaker, Francesco Quinn, John C. McGinley, Richard Edson, Kevin Dillon, Reggie Johnson, Keith David (více)VOD (3)
Obsahy(2)
Držitel čtyř Cen Akademie® včetně ocenění pro nejlepší film a režii – drásavě realistický válečný film (který podle bezprostředních zážitků natočil režisér Oliver Stone) poprvé vychází na Blu-ray u příležitosti 25. výročí svého vzniku. Speciální edice je nabitá výbušnými bonusy, které vám přiblíží špičkové filmové řemeslo. Tom Berenger, Willem Dafoe a Charlie Sheen se představují v hlavních rolích působivého, strhujícího a nemilosrdně brutálního příběhu o tom, co dokáže chaos a hrůza války ve Vietnamu udělat z amerického vojáka. (Bontonfilm)
(více)Recenze (1 024)
Četa je hodně atmosférická podmanivá, je zvládnuta poctivě a na každém jejím záběru, momentu, či pasáži, je vidno, že Oliver Stone je filmový puntičkář. První hodina - skvělá. Atmosféra graduje, chytlo ser pár myšlenek, herecké výkony jsou stabilní, prostě není co vytknout. Jenže zbytek filmu už mi nepřináší to pravé opojení, můj zájem upadá a ke konci pro mě Platoon je filmem o ničem a lacině vyčkávám jeho konec. Těžko říci, proč u mě během snímku došlo k tak racionální změně. Hlavní myšlenka filmu, která mě zasytila nejvíce - že boj člověka s člověkem je ve válce přítomen i v řadách spojenců - je kvalitní, dobře podložená a věrohodně podchycená. Jsou určitě i lepší válečné filmy, omlouvám se. - 6/10 - ()
Četa asi nejvíc vystihuje pojem "válečný film z Vietnamu" a válečné trauma a peklo ukazuje formou akční a relativně snadno přístupnou. Konzumuje se tak výrazně lépe než Apokalypsa nebo Lovec jelenů. Což samozřejmě není výtka, jedná se o provedený válečný film, zachycující především totální ztrátu iluzí a falešných přestav o hrdinství a vlastenectví, se kterými se hlásí a do války přicházejí mladí vojáci. V tomto směru už to Stone o mnoho lépe natočit nemohl. ()
,,Raduj se mládenče v mladosti své" Kazatel 11,9. ()
Docela mě hlodá otázka, jestli by mohla takhle nefunkční spory rozežraná četa vůbec fungovat. Jak sám Stone popisuje, Četa je o tom, jak se ve válečném pekle nezbláznit a udržet si zbytek lidskosti. Na jedné straně máme cynického nihilistického Barnse a na druhé sympatického, vlídného Eliase. Oba jsou výbornými veliteli a zatímco Elias bere válku jako nezbytné zlo a sílu nachází v pomoci druhým, Barns odhodil veškeré morální zábrany a je hnán nenávistí. Barns je fantasticky zahraný Berengrem, který s jizvami na tváři budí hrůzu a vyzdvihl Četu o stupeň výše. Zajímavá je i postava slabošského poručíka, který se sám nezašpiní, ale Barnsovy zločiny toleruje ať už ze strachu či z pragmatismu, protože Barns je na rozdíl od něj schopný jednotku vést a jeho odchod by byla citelná ztráta, ne-li přímo sebevražda. Nelíbilo se mi, jak se pracuje s časem. V jednu chvíli je postava Sheena ustrašený nováček a v další momentu už je z něho jeden z nejodvážnějších vojáků. Kolik času uplynulo mezi se nikdy nedozvíme. Zdá se, že se jedná pouze o několik týdnů. ()
Mladý voják ve Vietnamu čelí morální krizi, když je konfrontován s hrůzami války a dualitou člověka. Snímek depresivní, hypnotický, šílený. Vietnamské válečné peklo je prezentované ve své nejryzejší podobě. Někdo jím projde bez úhony, někomu z toho všeho prostě rupne v bedně. Film nutí přemýšlet nad danými činy a psychologickou stránkou každého jednotlivce. Poukazuje na absurditu všeho dění a na to, jak lehce se může člověk v takových podmínkách změnit. Oliver Stone při psaní scénáře čerpal z vlastních zkušenosti, takže moc dobře věděl, o čem se rozhodl vyprávět a na co kriticky poukázat. Snímek je natočen tak okázale a věrně, že ani dnes nepřestává šokovat. Slavný snímek od Francise Forda Coppoly 'Apokalypsa’ z roku 1979, který vylíčil doslova bestiální přeměnu člověka v monstrum v daleko šokujícím a emocionálnější k pojetí, však bohužel Stone nepřekonal, ale hned za něj se může bez ostychu zařadit. ‘Četa’ jednoznačně popisuje nefiltrovanou marnost válečného šílenství, bezmocnost stran a důsledky. Film svojí protiválečnou výpovědí skutečně na svém místě. ()
Vidět Četu jako první film o Vietnamu, tak by se mi asi líbil a byl bych dost spokojený. Bohužel filmy jako Apokalypsa, Lovec jelenů, Olověná vesta přišli na řadu dříve a taky nasadili až moc vysokou laťku. Filmu bych nic nevytýkal, ale ani bych ho za nic extra nevychvaloval. 70% ()
Překvapivě to pro mě nebylo tak obyčejně nezajímavé jako většina válečných filmů. Takto - já mám rád jejich myšlenku. Přijde mi, že za tohoto režimu, kdy jde o život, všechny zlé a vychytralé lidské rysy vyplouvají na povrch nejvíce. Bohužel výplň těchto filmů často nenadchne, postavy nezaujmou a nějaké násilí moc nešokuje. Zde se alespoň podařil bod druhý a tak celkem i třetí. Charlie Sheen byl už od prvního okamžiku jako vypravěč kandidátem na fajn postavu, a tou i zůstal. Násilí bylo na tento rok poměrně výraznější než v jiných filmech a hlavní soundtrack dobře pasoval. Bohužel mě to ale jinak tolik nebavilo a nic extra v tom nevidím. Vyhodnocení: Pořád čekám na nějaký dobrý válečný film ()
Film plný hvězdných jmen, který nevypráví tolik příběh, jako spíš vykresluje utrpení války obecně - a to velice přesvědčivě. Shrnout by se dalo větou "Násilí plodí násilí". I když je film celkem zdařilý, tak mi zajímavější přijde Vietnamská válka jako taková a její kontext i v dněšním světě. Za prvé to nebylo tak dávno, co v západním světě (USA a Austrálie) platila 1 roční povinná vojenská služba. Za druhé zde nelze tak snadno určit "dobrou" a "záporáckou" stranu - obě strany hrály špinavě, vietnamští komunisté chtěli sjednocovat a "liberalizovat" násilím, vláda USA zas do války vstoupila provokací, viz tzv. "Tonkinský incident", a lhala svému vlastnímu obyvatelstvu, viz "Pentagon papers". To přitom není žádná konspirace, to se zpětně ví a píše veřejně na wikipedii. Vzhledem k tomu, že se zahraniční politika USA moc nezměnila, stále se angažuje v cizích konfliktech a stále je nejšpíše pod vlivem amerického vojensko-průmyslového komplexu (tehdy se potřebovaly vyrábět zejména M16ky a vrtulníky Huey), tak z toho běhá mráz po zádech. ()
Rok 1967 - Vietnam. Krvavá válka. Utrpení. Nenávist. Krutost. Žádné slitování. O tom je Četa. Charlie Sheen si také jako jeho otec vyzkoušel, jaké je to hrát ve filmu o Vietnamu. Ve filmu, který společně s Olověnou vestou a Apokalypsou, patří mezi úplně top filmy o této kruté válce (přesto každý vypráví o něčem jiném). Sheen skvěle zahrál mladého vojína Taylora - klid až vražedný amok. Willem Dafoe v roli Sgt. Eliase mi byl snad nejvíce sympatický. Berenger jako Barnes byl nekompromisní hajzl. Richardson je mistr svého řemesla. Scény ve tmě jsou dokonale natočené. Oliver Stone Četou jenom potvrdil, proč je jedním z nejlepších režisérů všech dob. A hudba? Tu zná každý a je nadpozemsky krásná. Dokáže i rozbrečet. Geniální, nekompromisní film, který ukazuje jenom pravdu. Stydím se, že jsem Četu viděl až teď. ()
"Peklo je neschopnost rozumu..." Na Četu jsem se podívala znovu po mnoha letech, protože ve mně zanechala "pouze" jakousi rezonanci a potřebovala jsem si obnovit snímek se vším všudy i vzhledem k tomu, že po určité době je nutno počítat se změnou optiky, kumulací vědomostí a informací, týkajících se historických souvislostí i s diváckou "zralostí". Teď však konstatuji, že obraz snímku se ve mně nezměnil a zůstal nedotčen. Výjevy hořící vesnice, očí, prosících o slitování, viditelné bezmoci, rýžových polí i konzerv, ztráty sebekontroly i víry, ne-morálky, konfrontace se sebou samým, šílenství bezdůvodního zabíjení, znásilnění i a především lidského ducha, bolesti, časově omezeného hašišového zapomnění a ... smrti, smrti především jsou ostře realistické. Chris (Ch. Sheen, vypravěč) se přihlásil dobrovolně a pravidelně píše babičce dopisy; má touhu podobat se, či vyrovnat dědečkovi a otci, kteří bojovali ve světových válkach, aniž by zpočátku rozuměl, že válka vietnamská je svým"charakterem" úplně jinde. Postupně však pod vlivem událostí, vztahů, běsnění jeho hodnoty devalvují. Tady nejde nezmínit výrazný záběr z tzv. stojky (noční stráž), kdy pištění komárů, mlha, zkreslené vidění zorného pole atd., vyvoláva až halucinaci připomínající vjem, že všude, všude je nepřítel, což se přemítá do dusna ve filmu a následně do hlavy toho, jenž film sleduje. Nastoupily ve mně zvláštní emoce, kdy se v hlavě objevil docela jiný "film" románu Nazí a mrtví od Normana Mailera, jehož popis (ač z jiného válečného konfliktu), co cítí i vidí voják u stojky, vyvolávaly ve mně úplně stejné úzkostné pocity i obrazy, jako když jsem sledovala Chrisovy oči a slyšela jeho bušící srdce - přeludy trvající desetinu sekundy: nepřítel se vynoří a zase se ztratí, siluety - důsledek soustředění spojeného s únavou, spánkovým deficitem, tmou noci, za asistence zvuků džungle. Je nutné vložit i odkaz na vynikající dokumentární seriál Válka ve Vietnamu, kde jeden z účastníků bojů z tzv. Vietkongu ve vzpomínkách pojmenoval americké vojáky "sloni v džungli" - viděli a slyšeli je pokaždé: byli totiž "těžkotonážní" svou stavbou těla i jistou namyšleností a pocitem neohroženosti (Já jsem Američan, kdo je víc?), která se projevovala v jejich pohybech, chůzi, hlase, pomalých reakcích na viděné a slyšené. A v Četě je to vše nekompromisně vidět. Závěrem mohu rekapitulovat celkové vnímání či vnitřní zpracování: dynamická ostrost i citlivost "oka" Roberta Richardsona je víc než výrazná, s nutností napsat - profesionální jak je to jen možné; suverénní herecký výkon Willema Dafoe: nezapomenutelný; hereckou ztuhlost Charlieho Sheena připisuji pouze nezkušenosti - jistě hrál na maximum, inspirován tématem i hereckým výkonem svého otce v Apokalypse; hudba Georgese Delerua, ochránila Četu před ztrátou ducha. Je to mistrovský kus pana Olivera Stone - zobrazení lidsky nutných zábran plynoucích ze zásad morálky, jenž pod tíhou války podléhají postupně citovému umrtvení, znehodnocení, rozbití na padrť... ()
Nejlepší válečný film. S tím kdo bude tvrdit opak jsem se schopen hádat do kuropění. Dafoe je skvělý a Sheen si pravděpodobně naposledy zahrál v dobrém filmu. Když jsem to viděl poprvé, tak jsem se při závěrečném Barbrově smyčcovém adagiu třásl jak osika. ()
Bezpochyby třetí nejlepší film o Vietnamu.Po Apokalypse a Lovci jelenů samozřejmě. ()
Určitě patří mezi klasiku, ale ve srovnání s Apocalypsou to nic mocc není. ()
Konečně jsem se dostal k tomuto snímku...Z počátku jsem měl trošku obavy (přece jen rok 86- a Vietnam, většinou znamená příliš "americký" film). Byl jsem, ale příjemně překvapen. Pro mě ČETA= hluboký film od začátku až do konce. ()
Jedného dňa som sa prejedol vietnamskej tematiky a odvtedy mi z jej kuchyne máločo chutí. Nudil som sa, nič zvláštne sa nedialo. Klasický obrázok o zbytočných mŕtvych, o nezmyselnosti celej vojenskej mašinérie. Napadá mi terminus technicus: príliš preceňovaný film. ()
Peklo!!! ... Nikdo z nás si asi neumí opravdu živě a pravdivě představit, jak to v tom Vietnamu vlastně vypadalo a jaké to bylo... O tom mohou povídat opravdu jen ti, kdo si tím prošli ... a mezi onu hrstku (samozřejmě v porovnání s ostatním světem - jinak je jasné, že těch kluků tam trpělo až moc) "vyvolených" patří i velkolepý režisér Oliver Stone ... a je to hodně dobrý vypravěč ... silně nám přenesl atmosféru oné války a pocity zúčastněných mladíků nejen na plátna kin, nejen na obrazovky našich televizorů, ale i do našich srdcí a myslí ... mě osobně tento film opravdu zasáhnul ... velice působivý snímek ... a v případě tohoto režiséra se dá rovněž říci: snímek ze života!... ()
Suprovej film s geniálním soundtrackem který vykradl i nejmenovaný DJ :) 100% ()
Nejlepší film o Vietnamu? Ale kdeže. Nadprůměrný snímek na tohle téma? To ano. U mě však ničím nepřevyšující Olověnou vestu a na Apokalypsu se teprve chystám. Oliveru Stonevi však děkuji za tu ,,realističnost", výborné herce i vypuštění amerického patosu. ()
Vojna obecne je svinstvo, či už je to Vietnam, Irak, Juhoslávia. Tu to máte bez nadsádzky v plnej "kráse". Ľudia umierajú a nevedia ani prečo. Bojujú a sami nevedia s kým. Nebudem rozoberať film, iba spomeniem, že sa tu zišlo množstvo hereckej elity. Zjazvený Berenger, Dafoe, Sheen, Whitaker a mladý a vtedy asi neznámy Depp. ()
Videl som spoveď uzavretého, minulosťou ztýraného a prítomnosťou unudeného režiséra. Film ma celkovo presvedčil o svojom zámere, čo je v porovnaní s The Thin Red Line veľké pozitívum. V oblasti súbojov a vojenských ťažení ma viac zaujalo Gibsonove údolie tieňov . V dramatickej časti zaostáva za TTRL. Vo výkonoch hercov bol lepší Black Hawk down. ale tak prečo potom je tento film tak dobrý a vychvaľovaný do nebies? Možno je to preto lebo on spája všetko čo už vyššie spomínané filmy. Preto aj komentár by bol rozsiahli. Stačí ak si prečítate klady aj zápory spomínaných filmov. Spojíte ich a máte jeden. 89% ()