Režie:
Vladimír BorskýKamera:
Jaroslav TuzarHudba:
E. F. BurianHrají:
Zdeněk Štěpánek, Stanislav Strnad, Ladislav Brom, Gustav Hilmar, Helena Bušová, Eduard Kohout, Jiří Steimar, Blanka Waleská, Slávka Procházková, Karel Jičínský, Jiří Plachý st., Vladimír Řepa (více)Obsahy(1)
Na panství Josefov přinese roku 1781 hejtman zprávu o patentu císaře Josefa II., podle kterého se ruší robotní povinnost sedláků. Vrchnost se však rozhodne patent před sedláky utajit. I tak se však lidé o císařském výnosu dozvědí. Mezi sedláky se začne schylovat ke vzpouře. Rychtář Jan Výrava se ujme jednání s panstvem, avšak marně: správce panství dá do sedláků střílet. Tím však jen přileje oleje do ohně. Povstání už nelze zabránit. Obranu panství proti rozlíceným sedlákům má na starosti kromě jiných i mladý Výravův syn Jeroným. Ten je zamilovaný do komtesy Sylvie a nedokáže splnit slib, který dal otci, že přijde ochránit sedláky...
Český historický film režiséra Vladimíra Borského vznikl podle starší divadelní hry Františka Adolfa Šuberta (1886). Snímek patří mezi zapomenutá díla české kinematografie. Na televizních obrazovkách se objevil pouze jednou. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (17)
Divadelní hra, podle které vznikl film, byla zastaralá již v době natočení. K tomu byl přidám jako režisér Borský, známe to herecké dřevo (také režisérské) a divadelní ansámbl na čele s patetickým Štěpánkem. Co jiného z toho mohlo vzniknout? Posuďte sami. Pozn. Co lze Štěpánkovi závidět je hlasový fond. Když ve filmu zařve, podskočí i skleničky v sekretáři. V rámci žánru za 2,5. ()
Rozhlasová éra DUMu, tedy Divadla u mikrofonu, jak se jí začalo posměšně říkat, měla své předchůdce i ve filmu. Zejména ve třicátých letech byly biografy doslova zaplaveny divadlem, či lépe řečeno adaptacemi původních divadelních her. Záměr byl jasný – seznámit mimopražské diváky prostřednictvím filmu s aktuálním jevištním repertoárem, který zahrnuje jak klasiku, tak soudobou tvorbu. Šubertova hra byla ve stejné době (1937) uváděna na prknech pražského Národního divadla a film ji zachycuje v téměř identické podobě, snad jen s tím rozdílem, že Jaroslava Vojtu před kamerou vystřídal Zdeněk Štěpánek. Tyto otrocky přejímané divadelní inscenace se shodným dějem jsou pro současného diváka dávno mrtvé, ale stojí za to si je čas od času připomenout – jako důkaz houževnatosti českých filmařů, kteří nevynechali žádnou příležitost, jak se připomenout dychtivému obecenstvu v kinech. ()
Film poprvé uvedený na našich obrazovkách a to po více jak sedmdesáti letech! Zasloužila se o to Česká televize v cyklu pro pamětníky přesněji-zapomenuté stříbro. Už na něj za ty dlouhá léta pomalu musel usedat prach! Sám se tomu divím že ho vůbec našli! Přesto takových to snímků a to různých kvalit jsou tam minimálně další desítky ne-li stovky. Poměrně jsem byl překvapen poměrně zdařilým zvukem, a hlavně poměrně čistou obrazovou kvalitou.Nevím jestli je to jen jediná kopie filmu tak jako před týdnem u filmu "Láska a lidé" ale bylo to milé překvapení. Stručně s děje : 1781 : Selské povstání proti vrchnosti na Opočensku,která se snažila utajit císařský patent Josefa II o zrušení robotní povinnosti. Film jako samotný je silně ovlivněn adaptací staršího divadelního textu (1886) která je silně poplatná tehdejším divadelním konvencím. Nicméně takový lepší průměr z nichž bych především vyzdvihl výkon Z. Štěpánka v roli Výravy a pak ten Hilmarův za ztvárnění jak jinak než přísného sedláka Kyrala, jinak u těch ostatních mi to hraní až zas tak nějak nesedlo, občas to bylo jako podle učebnice a také za některé napjaté scény kterých ve filmu moc není. 3*. ()
Toto historické drama už na první pohled působí dojmem divadelního představení přeneseného na plátno. Výprava je jevištní kulisová včetně bojových scén. Herecké výkony se vzletným divadelním patosem působí nepřirozeně. Tento film je zvláštní svou originalitou a skvělou technickou kvalitou filmové kopie a to po stránce výtvarné, obrazové i zvukové. I když tato kapitola dějin je mi cizí, tak si myslím, že hlavní myšlenkou tohoto díla je, že žádný pokrok se neobejde bez obětí, každý je třeba vybojovat. V televizi byl snímek uveden snad jen jednou, takže jsem byla ráda, že jsem toto zapomenuté dílo mohla vidět. ()
Jan Výrava není tak působivý jako ostatní filmy z podobného období. Jedním z důvodů vidím to, že především sám hrdina titulovaný v názvu zpočátku povstání, stávky a demonstrace, jak bychom to dnes nazvali, odmítal. Vlastně se zastával panských. Jenže ani jedna strana neměla zrovna v úmyslu řešit spor v klidu. Sedláci pak správně povstali. Z filmu je asi nejpůsobivější výkon hlavní role Zdeňka Štěpánka, který v sobě řeší spor, kdy se musí postavit proti synovi. ()
Galerie (1)
Photo © Praga Film
![Jan Výrava - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/162/343/162343304_fdec41.jpg)
Zajímavosti (1)
- V titulkoch, ktoré vznikli až pri povojnovej obnovenej premiére, je chybne uvedené, že film pojednáva o zrušení poddanstva v roku 1848, no v skutočnosti rozpráva o zrušení nevoľníctva v roku 1781. (Raccoon.city)
Reklama