Režie:
Vladimír BorskýScénář:
Vladimír BorskýKamera:
Václav HanušHudba:
Jiří SrnkaHrají:
František Smolík, Jaroslav Marvan, Vlasta Fabianová, Taťána Vavřincová, Vlasta Fialová, Jan Pivec, František Kreuzmann st., Josef Bek, Jiří Steimar (více)Obsahy(1)
Český hraný film je natočen podle známé stejnojmenné povídky Svatopluka Čecha. Film ukazuje poměry v Čechách v druhé polovině minulého století, kdy maloměstští úředníci, jakým byl Hrdlička, podléhali v boji s dravci nastupující velké finanční a průmyslové buržoasie, kterou representuje Jestřáb. (Filmový přehled)
Recenze (21)
Výtečný snímek a obrovské překvapení. Naše kinematografie padesátých let opravdu nebyla jen o údernících. Vznikaly filmy Karla Zemana, Jiřího Trnky, urodily se skvělé životopisné filmy a také ty nejlepší pohádky, které dodnes zachraňují televizní Vánoce. "Jestřáb" je zčásti snímkem pro pamětníky a zčásti snímkem moderním. Jaká škoda, že židovského lichváře Jestřába už nemohl ztvárnit můj oblíbenec Jiří Plachý, ale pan Marvan to samozřejmě zvládl s bravurou sobě vlastní. Nechce se věřit, že pouhý rok předtím ztvárnil poprvé postavu Gustava Anděla. Pochvalu zaslouží všichni zúčastnění a také kanál CS film, díky kterému podobná díla nespadnou do propasti zapomnění. ()
Až nečekaně dobré. Ty úderné slogany na konci si sice autoři mohli odpustit, ale to už je daň svojí době. Jinak je to taková milá sociální pohádka, která se vzpírá nejen kapitalismu, ale i materialismu. S výbornými herci a nadčasovým varováním před všemi solidními bankéři, co půjčují výhodně do několika minut (na pobočce i online). ()
Klasický příběh dravce Jestřába, který přivede na mizinu (za přispění klientovy rodiny) slušného až ušlápnutého úředníčka Hrdličku. Čech úmyslně pojmenoval oba muže podle ptačích charakteristik. I dnes vedle nás Hrdličků žije nespočet tvrdých, bezohledných, zkrátka ÚSPĚŠNÝCH Jestřábů, kteří jsou dnes vyvyšováni do nebes. V roce 1953, kdy byl film uveden do kin, jsme se domnívali, že čas Jestřáíbů je překonán... Skvělá záporná role Marvanova, který tu zaskočil za Jiřího Plachého, který mezitím vyskočil z okna... A velmi dobře volená role pro Františka Smolíka, který sám o sobě měl velmi dobrácké vzezření i chování. ()
Stejnojmenná novela Svatopluka Čecha není pouhý sociální dokument doby, jak by se na první pohled mohlo zdát, ale kruté, téměř existenciální drama. Osobní i společenský pád kdysi váženého panského správce je prostřednictvím filmové kamery o to naléhavější, jsou-li důsledky tohoto nevyhnutelného okamžiku odhaleny v nepřizpůsobivosti, marnivosti a nepochopení těch, kteří hleděli příliš vysoko, aby nakonec padli až na úplné dno lidské společnosti. I kdyby byly z filmu vystříhány všechny vedlejší scény, dialogy mezi Františkem Smolíkem a Jaroslavem Marvanem dávají tušit, že střet mezi snovým a trpkým světem zkroušeného Hrdličky, neschopného přežít v reálném prostředí bez cizích peněz, a věcným, chladnokrevným světem Jestřába, hluchého k jakékoliv lidskosti, je jedním z těch hereckých koncertů, který i po letech vzbuzuje mimořádnou pozornost a obdiv. ()
Pro mě dost nevěrohodně napsané postavy: pan Hrdlička je tak neuvěřitelně naivní až hloupý, že lze těžko uvěřit, že by takový člověk měl kdy něco společného s financemi. Opakovaně se nechává tahat za nos stejnými lidmi. Manželka a jedna dcera jsou bezcitné bestie, zatímco druhá dcera je z nějakého neznámého důvodu učiněný anděl. Bezcitný Jestřáb má u sebe malého syna, který se však jeví jako naprosto v pořádku, nijak nedotčen otcovou povahou. Prostě taková jedna velká podivnost. ()
Zajímavosti (3)
- Roli bezohledného lichváře Jestřába původně hrál Jiří Plachý st., ale při natáčení zemřel. Jeho roli nakonec ztvárnil Jaroslav Marvan. (contrastic)
- Ota Hofman zdramatizoval povídku ještě na FAMU. Vladimír Borský rovněž na FAMU napsal scénář. (lausik)
- Natáčelo se na zámku Žinkovy. (M.B)
Reklama