![všechny plakáty](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w140/files/images/film/posters/000/075/75197_94a3db.jpg)
Obsahy(2)
Tri filmové poviedky, ktoré boli nakrútené na motívy literárnej predlohy Antonije Isakoviča, sa odohrávajú na začiatku, uprostred a na konci 2. svetovej vojny. Hrdina je v prvom príbehu mladý študent, odrazu konfrontovaný s krutou realitou vojny, v druhom príbehu uniká pred Nemcami v zúfalej štvanici, v treťom príbehu sa však karta obráti a on sám má moc rozhodovať o živote a smrti... (RTVS)
(více)Recenze (14)
Velmi působivý film s válečnou tematikou, v němž v podstatě chybí spektáklové pojetí bojových akcí a místo toho jsou sugestivně vyobrazeny chvíle, jež s takto úzkostným stavem univerzálně souvisejí kdykoliv, momenty čekání, náhlých spontánních peripetií, bezcílného útěku neznámem, osudových chyb, složitých dilemat a trestání viníků. Třemi částmi (vycházejícími z povídek Antonije Isakoviće) prochází postava studenta, posléze vojáka na útěku a nakonec člena místního partyzánského vedení Miloše Bojaniće (Bata Živojinović), za jehož individuálním osudem však můžeme cítit příběh mnohých, jež válečnými lety prošli. V první části jako člen zoufale čekajícího davu na nádraží přihlíží zastřelení nevinného fotografa, náhle nařčeného ze špiónství, při osamoceném napjatém útěku bažinatou krajinou se setkává se smrtí ještě z větší blízkosti, když na chvíli spojí a pak zase rozdělí síly se ztraceným partyzánem, jehož mezi křovisky dostihnou Němci a nechají jej upálit v chýši, a v závěru je naopak sám nucen rozhodovat o popravách těch, jež se provinili zradou národa styky s nacistickými okupanty, včetně dívky, k níž cítí lítost, ale logika trestu mu nedovolí ji omilostnit. Petrovićův mezinárodně průlomový snímek (nominace na Oscara) o různých podobách smrti, strachu, krutosti a zmaru, je dusivě intenzivní v detailech i celkovou atmosférou a připomene svým univerzálním záměrem (i strukturou) například Eroicu Andrzeje Munka. ()
Tři příběhy ze začátku, prostředku a konce války. Všemi příběhy prochází postava Miloše (znejasnění jednotné identity, skoky v čase mezi povídkami), všechny příběhy končí popravou. V úvodní povídce umírá nevinný člověk, Miloš je bezejmenný a pasivně přihlížející. Druhá povídka je dynamickou a vrcholně napínavou štvanicí na Miloše a jeho partizánského druha (použitím pohyblivé subjektivní kamery se některé sekvence blíží Němcovým Démantům noci, které vznikly zhruba ve stejné době). Ve třetím příběhu Miloš již jako funkcionář nechává jít na smrt ženu, které jej eroticky přitahuje, ale byla milenkou německého důstojníka. ()
Scenár filmu je voľne spracovaný podľa poviedok Antonia Isakoviča „Papradie a oheň“. Témou tohto poviedkového filmu je zbytočná smrť spôsobená strachom, zúfalstvom alebo porážkou. V prvom prípade je to smrť realizovaná predstaviteľmi moci, vojenskou hliadkou, bez súdu , bez dôkazov, nezmyselná smrť, ktorej hlavný aktér Bata Zivojinovič bol iba svedkom. Ide o smrť, ako trest. V druhom prípade opäť smrť tentokrát v realizácii okupovanými silami v Juhoslávii, tu hlavný aktér Miloš (Bata Zivojinovič), ktorý sa pridal k partizánom, pôsobí ako jedna z možných obeti. A v poslednom prípade je Bata Zivojinovič exekútorom vykonania trestu popravou, vrátanie dievčaťa, ktoré sa mu páči, tu ide o smrť, ako prejav necitlivosti. Film je smutný a depresívne ladený a výrazne sa odchýlil od predpísaných pravidiel partizánskych filmov, ktoré sa točili v Juhoslávii v tej dobe. Aj keď dej všetkých troch poviedok má rovnaký všeobecný charakter, odohráva sa počas okupácie Juhoslávie Nemeckom, nakoniec každá časť je iná. ()
Krutě syrové...hudbu zde zajišťuje cigánský buben a depresivní zpěv o kolo kterého tančí zotročený medvěd...film o naprosté marnosti lidského snažení a hledání spravedlnosti v nelítostném světě, jež jsme si sami stvořili, jsme pouze otroci své doby a politiky, která v ní zrovna panuje. Vždy může nastat čas, kdy život a smrt vedle sebe stojí nebezpečně blízko a pomíjivost lidských hodnost nabere nepředstavitelné obrátky...svědci bezpráví nakonec budou opět jen klopit zrak. Nelítostná filozofie druhé světové války na Balkáně natočená ve svobodných šedesátých letech...to jsem chtěl napsat...[RTVS Dvojka - originální znění] ()
Výborná vojnová dráma zachycujúca tri ťažké životné okamihy zo života Miloša Bojanica. Staneme sa tak svedkami davovej psychózy civilistov na železničnej stanici a popravy nevinného človeka len kvôli tomu, že nemá doklady, honu nemeckej jednotky na dvoch záškodníkov a neľahkého rozhodovania o vine kolaborantov po vojne. Produkcia je výborná a všetky časti príbehu majú výbornú atmosféru vytvorenú minimom dialógov len pomocou obrazov. Možno pri poprave mohli mŕtvemu novinárovi urobiť aspoň diery do kabáta a Slobodan Perovic mohol svoju smrť zahrať hodnovernejšie. Ostatné herecké výkony sú výborné a herci svoje roly hrajú perfektne, či už majú dialógov veľa alebo málo. ()
Zajímavosti (4)
- Aleksandar Petrović napísal scenár inšpirovaný zbierkami poviedok „Papraď a oheň“ od Antonijeho Isakovića (1962). Film je považovaný za jeden z najlepších filmov „čiernej vlny“ v juhoslovanskej kinematografii. (Arsenal83)
- Film byl nominovanán na Oscara v kategorii nejlepší cizojazyčný film. (pm)
Reklama