![všechny plakáty](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w140/files/images/film/posters/000/075/75197_94a3db.jpg)
Obsahy(2)
Tri filmové poviedky, ktoré boli nakrútené na motívy literárnej predlohy Antonije Isakoviča, sa odohrávajú na začiatku, uprostred a na konci 2. svetovej vojny. Hrdina je v prvom príbehu mladý študent, odrazu konfrontovaný s krutou realitou vojny, v druhom príbehu uniká pred Nemcami v zúfalej štvanici, v treťom príbehu sa však karta obráti a on sám má moc rozhodovať o živote a smrti... (RTVS)
(více)Recenze (14)
První povídka hodně předvídatelná a schématická, zajímavý je tu mrazivě působivý tanec medvědice. Navíc statný Bata není jako študent úplně věrohodný, ale jeho postava, zatím ještě neutrální, je tu poprvé konfrontována s realitou války. Druhá povídka dechberoucí, geniálně natočená a napínavá do poslední chvíle. Postava Baty Živojinoviće se už aktivně účastní hrdinného partizánského odboje Komunistické strany Jugoslávie, aby se ve třetí povídce už stal partizánským funkcionářem. Třetí část je sugestivní, ale podobně jako první předvídatelná a lehce vykonstruovaná (podobný motiv zpracovali také Djordjević v Jitru a Kusturica v Undergroundu). ()
Vojna založená skôr na sugestívnych pohľadoch než na bojových akciách. Vojna založená na dialógoch s dlhými mlčiacimi pauzami, ktoré majú svoju umeleckú, ale aj výpovednú hodnotu. Pomalý film, aby divák stíhal rozmýšľať. Nie asi pre každého, teda pre väčšinového diváka skôr nuda. Film má síce tri poviedky, ale ide o jednu scénu z troch perspektív. Podľa mňa šla tá voja zobraziť aj silnejšie. Veď Balkánci sú na to experti. ()
Scenár filmu je voľne spracovaný podľa poviedok Antonia Isakoviča „Papradie a oheň“. Témou tohto poviedkového filmu je zbytočná smrť spôsobená strachom, zúfalstvom alebo porážkou. V prvom prípade je to smrť realizovaná predstaviteľmi moci, vojenskou hliadkou, bez súdu , bez dôkazov, nezmyselná smrť, ktorej hlavný aktér Bata Zivojinovič bol iba svedkom. Ide o smrť, ako trest. V druhom prípade opäť smrť tentokrát v realizácii okupovanými silami v Juhoslávii, tu hlavný aktér Miloš (Bata Zivojinovič), ktorý sa pridal k partizánom, pôsobí ako jedna z možných obeti. A v poslednom prípade je Bata Zivojinovič exekútorom vykonania trestu popravou, vrátanie dievčaťa, ktoré sa mu páči, tu ide o smrť, ako prejav necitlivosti. Film je smutný a depresívne ladený a výrazne sa odchýlil od predpísaných pravidiel partizánskych filmov, ktoré sa točili v Juhoslávii v tej dobe. Aj keď dej všetkých troch poviedok má rovnaký všeobecný charakter, odohráva sa počas okupácie Juhoslávie Nemeckom, nakoniec každá časť je iná. ()
Pěkný styl, ponudnělý výsledek. 1) Nejlepší je první povídka. Atmosféra strachu, nejistoty a davového chování je suše a výstižně zobrazena. Nedejte se mýlit tím, že jde o prosté vesničany. Davová psychóza zachvátí i hejno intelektuálů._____ 2) Pointu druhé povídky jsem odhadl hned na začátku a tím pádem jsem se při honičce nudil. Démanty noci, o kterých se zmiňuje nascendi, byly alespoň napínavé._____ 3) Třetí povídka představuje rezignaci a zcela postrádá, alespoň pro mne, dramatičnost._____ 4) Pro ve své době asi dost objevný film mi dnes stačí jen velmi slabé tři hvězdičky._____ 5) Výstižný koment: nascendi***, Volodimir2*****. ()
Tři příběhy ze začátku, prostředku a konce války. Všemi příběhy prochází postava Miloše (znejasnění jednotné identity, skoky v čase mezi povídkami), všechny příběhy končí popravou. V úvodní povídce umírá nevinný člověk, Miloš je bezejmenný a pasivně přihlížející. Druhá povídka je dynamickou a vrcholně napínavou štvanicí na Miloše a jeho partizánského druha (použitím pohyblivé subjektivní kamery se některé sekvence blíží Němcovým Démantům noci, které vznikly zhruba ve stejné době). Ve třetím příběhu Miloš již jako funkcionář nechává jít na smrt ženu, které jej eroticky přitahuje, ale byla milenkou německého důstojníka. ()
Zajímavosti (4)
- Aleksandar Petrović napísal scenár inšpirovaný zbierkami poviedok „Papraď a oheň“ od Antonijeho Isakovića (1962). Film je považovaný za jeden z najlepších filmov „čiernej vlny“ v juhoslovanskej kinematografii. (Arsenal83)
- Film byl nominovanán na Oscara v kategorii nejlepší cizojazyčný film. (pm)
Reklama