Režie:
František VláčilKamera:
Bedřich BaťkaHudba:
Zdeněk LiškaHrají:
Magda Vášáryová, Zdeněk Štěpánek (vypravěč), Josef Kemr, Naďa Hejná, Jaroslav Moučka, František Velecký, Karel Vašíček, Pavel Landovský, Ladislav Považay (více)Obsahy(2)
Filmová rapsodie o středověkých lapcích a o padlé dceři zemanského rodu podle románu V. Vančury... Baladický příběh o loupeživých rytířích a padlé dceři ze zemanského rodu se odehrává v polovině 13. století, v dávných dobách, kdy lapkové přepadávali na královských silnicích pocestné, kdy křesťanství svádělo stále ještě boj s vírou v pohanské bohy, kdy lidský život měl nepatrnou hodnotu, ale láska byla stejně silná jako dnes. Hrdinka filmu, sličná Marketa, se zřekne pro velkou lásku k člověku Mikolášovi lásky k Bohu, kterému byla zaslíbena… Ještě v době vzniku tohoto mimořádného filmu se o něm psalo jako o díle s mnoha „nej“. Byl to film nejvýpravnější, nejnákladnější, nejdelší, nejlépe obsazený… Ale již tehdy se objevovaly soudy, že to také bude film nejhodnotnější a nejkrásnější. I po letech, která uplynula od vzniku snímku, okouzlí a strhne všechny, kdo jej mají možnost vidět. Na MFF Karlovy Vary 1994 proběhla mezi novináři anketa o nejlepší český film všech dob. Vyhrála Marketa Lazarová. Na témže festivalu bylo v roce 2011 toto filmové veledílo uvedeno v digitálně restaurované verzi. Dnes, stejně jako svého času, uchvacuje obrazovou imaginací, krásou slova i krutostí skutků, košatostí děje i bohatstvím myšlenek. Málokdy se v dějinách světové kultury přihodí, aby literární předloha byla předstižena filmovou adaptací, a tentokrát se to stalo... Práce na rozsáhlém projektu trvala téměř sedm let. Plné tři roky strávil režisér František Vláčil se scenáristou Františkem Pavlíčkem nad převodem jazykově náročného textu do scénáře, další tři roky trvalo natáčení v šumavských exteriérech, pak následoval náročný střih a dokončení. Při výběru herců pro klíčové postavy příběhu se režisér řídil spíše zevnějškem či mentalitou lidí. Titulní roli vytvořila mladá slovenská studentka Magda Vášáryová, roli loupeživého rytíře Kozlíka Josef Kemr, jeho syny František Velecký a Ivan Palúch, starého zemana Lazara Michal Kožúch, německého jinocha Kristiána Vlastimil Harapes a potulného žebravého mnicha Vladimír Menšík. Marketa Lazarová byla vysoce oceněna nejen u nás, ale i na mezinárodním fóru; například na MFF v Mar del Plata získala jednu z hlavních cen. (Česká televize)
(více)Recenze (526)
obazově je to naprosto nádherné jedna z nejlepších kamer v černobílém mno ve filmu vůbec..nádherná kresba a kompozice.. literárně ani né zas tak příběhově jak jednotlivé monology, dialogy hloubka těch vančurových textů, né každý to dokáže ocenit.. projekce v kině mě úplně rozdrtila .. je hodně málo filmů, které mě učinili tak roztřeseného, strnulého, neschopného slov.. ()
Nezaujalo. Nevím asi nejsem na staré české filmy. Hudba (choraly) mi vůbec nesedly, nemám je rád. Herecky asi ok, kamera ok. Děj nevim co bych napsal, vydržel jsem jen do půlky a do půlky byl děj trochu jednoduchý, i když to bylo natočeno víceméně chaoticky. Toto mi moc nesedlo. ()
Uměleckou honotu to má velmi vysokou, ale z hlediska zábavnosti, toho film moc nenabízí. Já preferuji filmy záživnější, více strhující obsahem, než formou. Ale plně chápu, že pro určitou část lidí, je tohle dílo pana Vláčila vrcholem filmové tvorby. Já se k nim ovšem určitě neřadím. ()
Velmi syrové a naturalisticky zpracované historické drama plné vražd násilností a ukrutnosti. Stopáž je opravdu velmi dlouhá a to dává některým pasážím velmi vleklý a úmorný charakter, jestli se na to chcete v klidu podívat tak doporučuji jeden dlouhý zimní večer - případně dva večery. Rozhodně stojí za to se na tento román podívat, ale musíte se obrnit trpělivostí a otrlostí abyste si film skutečně vychutnali. skvělá Kemr jako pán Kozlík i celá řada výborných slovenských herců scénám přidávají dynamiku a rozhodnost. Pusťte si a poznejte něco málo z krutého raného středověku ()
Křivé duše, křivé tváře, temná doba středověku přináší hlad, bídu a chtíče nejrůznějšího násilí schované umě za nejdokonalejší lidský vynález ***BŮH***. Ve jménu jeho můžeš konati, co tě napadne. Markétka v podání krásné Magdy už je jen svítivý kamínek jinak v odporně smradlavé žumpě podivných, žvanících figur bez zubů a charakteru. Příběhem mě v dnešní době ani tak nenadchl jako spíše zvolený vizuál v obrazových kompozicích, které působí na dobu 65-67 až nadčasově. 70% ()
Plne souhlasim s nazorem, ze snimek (nejspis v duchu predlohy) je libive podana ale porad jen nuda. ()
Takhle vypadal středověk. Drsný, špinavý, násilný. Opravdu silný zážitek, perfektní Menšík a Vašáriová. Jak už tu někdo psal, je to báseň. ()
Projekt 100 (1995) ()
Výborná kamera a zajímavá hudba, ale to je tak všechno. Pro mě jeden z nejnudnějších filmů, co jsem kdy viděla. Dokonce jsem při něm usnula, což se mi vážně nikdy dřív nepovedlo.. ()
Nejlepsi dilo ceske kinematografie? Ale kdeze! Film je, jak konstatovala moje sestrenice, "obrazem doby, takze co bys chtela?" S tim musim naprosto souhlasit a dodat, ze obraz doby s umirackou hudbou a malo dialogama na 3 hodiny je opravdu vyzva. **IFFKV 46th** ()
Stále mne překvapuje, kolik lidí (například z mých top 20) film nevidělo či kolik mých známých, kteří se označují za filmové znalce, Marketu nejen neviděli, ale dokonce ji ani neznají. Vysoce nedoceněný film (ano, nedoceněný!), většinou nepochopený (aniž by se o to snažila). Opus magnum české (potažmo československé) kinematografie vyžadující opravdu soustředěný a náročný divácký výkon, na oplátku však nabízející vůbec to nejlepší, co může filmový divák vidět. Až se mi chce plakat, jak dobrý film to je. *** Na plátně viděno poprvé 19. 7. 2011 ve Světozoru v digitálně remasterované podobě, která už tak pětihvězdičkové hranici se vymykající dílo posunula do nebeských výšin. ()
Vždycky jsem o něčem chtěla napsat, že je to syrové. Ale k žádnému filmu se mi to slovo nikdy vůbec nehodilo. Tento film však toto slovo dokonale vystihuje. Atmosféru, plnou vlků, dravců a lidí, kteří se chovají ještě divočeji. Krásný, vizuálně i stylem vyprávění neuvěřitelně originální film. Jen Markéta mne zpočátku trochu iritovala, pořád jen mlčela a koukala, jako vystrašené ptáče, ale v pravou chvíli, přišla ta pravá slova. Konečně ženská, která toho moc nenakecá. ()
Film obsahuje výborné scény. Všude zmiňovaná velkolepost mě nějak minula. Symboly jsou dosti upozaděny. Jako celek to nefunguje. Přijde mi, jakoby tam něco podstatného chybělo. Na dosažení potřebného efektu je to moc krátké. To, že samotný Vláčil o tomto filmu pronesl něco ve smyslu, že je to torzo, asi má nějaký důvod. Možná jsem čekal až moc, ale jako nejlepší film české kinematografie to na mě rozhodně nepůsobilo. *** Ve zkratce: Těžko hledat štěstí v době bez postav, s nimiž by člověk souzníti dokázal. (ZFF 2012, zrestaurovaná verze, téměř prázdný sál) ()
Kemr, Menšík, syrovost a surovost v básni a taky ten incest a useknutá ruka - ****. ()
Je to velice temné, kruté, drsné, no prostě stejně jako středověk...Moc se tam toho nenamluví a pro dnešní dobu to může působit strašně zdlouhavě...Přesto je to filmová lahůdka pro fajnšmekry...Za mě 95% ()
tak tenhle Vláčilův film mě vůbec nenadchl, stejně jako Údolí včel, asi je tím, že předloha je od dost náročného Vančury, kdyby to nebyl film tak skvělého režiséra a podle předlohy klasika, tak bych dal snad i odpad, ale takhle si to nedovolím ()
Pro mne nejlepší film československé kinematografie. Ponurá atmosféra středověku Vás pohltí, až si začnete říkat - jak v tomhle mohli lidé vůbec přežít? Výborné herecké výkony /Josef Kemr/ a hlavně práce ze zvukem, který je realistický a tak typický pro filmy F.Vláčila. Do toho perfektně zapadá i příběh s nádhernou Magdou Vášáryovou a charismatickým V.Menšíkem, jako potulným mnichem. Prostě p a r á d a . ()
Markéta člověka utluče. Řeže do něj s razancí a prudkostí bojovníka v celoplechové zbroji, nedává mu prostor, žádnou jinou možnost než přijmout a ponořit se. A s milostí boží pak přežít. ()
zvláštní a zajímavé zpracování, ale ne uplně můj styl.přidávám jednu hvězdičku za to, že efekt v kině je určitě mnohem větší. ()
Teprve až po shlédnutí zrestaurované verze na velkém plátně ve Velkém sále hotelu Thermal jsem naplno docenil tenhle filmový skvost.Sice mám po každém shlédnutí depku jako prase,ale což. ()
Reklama