Režie:
František VláčilKamera:
Bedřich BaťkaHudba:
Zdeněk LiškaHrají:
Magda Vášáryová, Zdeněk Štěpánek (vypravěč), Josef Kemr, Naďa Hejná, Jaroslav Moučka, František Velecký, Karel Vašíček, Pavel Landovský, Ladislav Považay (více)VOD (5)
Obsahy(2)
Filmová rapsodie o středověkých lapcích a o padlé dceři zemanského rodu podle románu V. Vančury... Baladický příběh o loupeživých rytířích a padlé dceři ze zemanského rodu se odehrává v polovině 13. století, v dávných dobách, kdy lapkové přepadávali na královských silnicích pocestné, kdy křesťanství svádělo stále ještě boj s vírou v pohanské bohy, kdy lidský život měl nepatrnou hodnotu, ale láska byla stejně silná jako dnes. Hrdinka filmu, sličná Marketa, se zřekne pro velkou lásku k člověku Mikolášovi lásky k Bohu, kterému byla zaslíbena… Ještě v době vzniku tohoto mimořádného filmu se o něm psalo jako o díle s mnoha „nej“. Byl to film nejvýpravnější, nejnákladnější, nejdelší, nejlépe obsazený… Ale již tehdy se objevovaly soudy, že to také bude film nejhodnotnější a nejkrásnější. I po letech, která uplynula od vzniku snímku, okouzlí a strhne všechny, kdo jej mají možnost vidět. Na MFF Karlovy Vary 1994 proběhla mezi novináři anketa o nejlepší český film všech dob. Vyhrála Marketa Lazarová. Na témže festivalu bylo v roce 2011 toto filmové veledílo uvedeno v digitálně restaurované verzi. Dnes, stejně jako svého času, uchvacuje obrazovou imaginací, krásou slova i krutostí skutků, košatostí děje i bohatstvím myšlenek. Málokdy se v dějinách světové kultury přihodí, aby literární předloha byla předstižena filmovou adaptací, a tentokrát se to stalo... Práce na rozsáhlém projektu trvala téměř sedm let. Plné tři roky strávil režisér František Vláčil se scenáristou Františkem Pavlíčkem nad převodem jazykově náročného textu do scénáře, další tři roky trvalo natáčení v šumavských exteriérech, pak následoval náročný střih a dokončení. Při výběru herců pro klíčové postavy příběhu se režisér řídil spíše zevnějškem či mentalitou lidí. Titulní roli vytvořila mladá slovenská studentka Magda Vášáryová, roli loupeživého rytíře Kozlíka Josef Kemr, jeho syny František Velecký a Ivan Palúch, starého zemana Lazara Michal Kožúch, německého jinocha Kristiána Vlastimil Harapes a potulného žebravého mnicha Vladimír Menšík. Marketa Lazarová byla vysoce oceněna nejen u nás, ale i na mezinárodním fóru; například na MFF v Mar del Plata získala jednu z hlavních cen. (Česká televize)
(více)Recenze (525)
No ano, i já jsem spal. Kdybych měl srovnávat, tak Andrej Rublev tenhle film hravě strčí do kapsy. A kdyby to bylo o polovinu kratší, tak by to bylo celkem fajn, takhle se ten film táhne jak žvejka. ()
Tak toto mě neoslovilo ani v nejmenším a vysoké procento hodnocení prostě a jednoduše vůbec nechápu. ()
Film byl uveden ve Filmovém klubu Alfa Sokolov poprvé v sezoně 1981/82. Já jsem ho viděla v kině v roce 1967. Bylo mi 16. Pochopila jsem, co je biják. Pamatuji si natřískané kino Svět. Film se promítal s přestávkou. Po první části více jak polovina diváků odešla, k mé převeliké radosti, neb Pavla Polášková již předvedla své nahé tělo. Film se hrál 3 dny - bohužel jsem šla až druhý den a tak jsem Markétu tehdy shlédla jen 2x. Od té doby mnohokráte. V Bánské Bystrici na festivalu filmových klubů jsem měla to štěstí, že jsem porozprávěla s Mistrem Vláčilem, lehce zrumovaným, ale stále moudrým a Palúchem decentně zestárlým. Markéta je moje milované bio. ()
Dlouho jsem se odhodlával ke zhlédnutí tohoto filmu. Nakonec jsem ho viděl, a je to fakt nekoukatelný film. Mizerný scénář, bídná kamera, zoufalá hudba, a celé tohle vysilující martyrium je dlouhé přes 2.5 hodiny. Jediné, na co se dá ve filmu koukat, je Magda Vašáryová, ale i to jen v případě, že nemluví. Jinak je to hrůza hrůzoucí! ()
ja neviem.....hodnotenie nedam aby som neuskodil, ale ja nie som na to chaoticke umenie konca 60tych rokov....kamera otrasna a rezia este viac......cojaviem. a cely ten chaos natiahnuty na takmer 3 hodiny......!!!! nejaku hviezdu by som snad dal za sceny, Kemrovi za vykon a Liškovi za hudbu.... ale zobrat to niekto iny do ruk tak by taky super namet mohol mat kludne aj 4 hodiny a dalo by sa to pozerat....ale toto nieee. dakujem...! ()
Je to působivé, realistické a poetické dílo p. Vančury (a p. Vláčila). Hodně dlouho jsem čekala, až Markétu Lazarovou uvidím. Nemohla jsem se dočkat. Ale nelíbilo se mi. Bez vysvětlivkových komentářů – tabulek s napsanými informacemi o ději a místě, není jasné, na co se diváci dívají, o čem že to hlavní aktéři více nemluví, než mluví. ()
Stačí správný den, správná nálada, rozpoložení a Markéta dokáže zasáhnout u srdce jako nikdo. Smekám. ()
Rozkoš nevábí, není-li schvácena strastí, bez bolesti život nemá ceny... ()
Chápu, že nejde o film pro každého - a to vůbec nemyslim nijak urážlivě nebo povýšeně. Vláčil je zkrátka Vláčil a ne každému sedne. Já tenhle film miluju a děkuji panu Vančurovi za úžasný příběh a panu Vláčilovi, že do toho šel a ten příběh nádherně zhmotnil. Pro mě vrchol české (vážné) filmové tvorby... Démonický Kozlík v podání pana Kemra? Herecká extáze!!! ()
Nedařilo se mi hlavně orientovat se kdo je ve filmu kdo a na to, abych takovou rozvleklou podívanou dokázal shlédnout i podruhé, jsem až příliš líný...Prostě film na jedno shlédnutí. Některé svoje oblíbené oddechovky jsem viděl i 50x. ()
Vrcholné dílo naší kinematografie, plné symbolů,ale trochu dlouhé.....90% ()
Pochopil jsem po shlédnutí filmu své pravé já, nebo jsem ten film vůbec nepochopil? Přenádherně syrové a zároveň velmi složité. Při koukání jsem se možná ani na sekundu nedokázal vžít do nějaké postavy a kamera a texty to nijak neulehčovaly. Přesto jsem to doufám celé pochopil. ()
Je to taková pomalá a dlouhá báseň ve filmu. Obrazově a výtvarně asi nejlepší český film co jsem kdy viděl. Ale z hlediska příběhu, charakteristiky a motivací postav je to utrpení. A taky mi přišlo, že jediná kladná nebo sympaticky se chovající postava v tom filmu byl němec. Všichni češi se buď chovali jako svině nebo (alespoň občas) jako idioti. ()
Magická adaptace vynikající Vančurovy novely - film dokázal formálně i obsahově využít předností knihy a (dle mého názoru) ji překonat. Opus magnum nejen Vláčilovo a nejen české kinematografie. Nechat se pohltit Markétou Lazarovou znamená zažít středověk v celé své podmanivosti, surovosti, ale i kráse. Je to cesta do světa netušeného, cesta, kterou umí zprostředkovat jen skutečný (geniální) umělec. Nechat se pohltit Vláčilovou Markétou Lazarovou znamená zažít cosi naprosto jedinečného, cosi mystickeho, na co už pak nikdy nezapomenete. ()
Na tom filmu bylo perfektní všechno, kromě příběhu 😀 ()
Samozřejmě že plný počet. Faktem ale je, že je ze snímku cítit rozháranost a snad i zmatenost. Zcela jistě je to podmínkami natáčení, tím, že film je, jak známo, značně sestříhán (či prostříhán), což ale na druhé straně pomohlo o to víc navození atmosféry doby, kterou popisuje. Do jaké míry to bylo kouzlo nechtěného už dnes asi nebude možné zodpovědět. ()
Olejové barvy usychají přibližně 6-8 hodin a dívat se na tento proces bude pravděpodobně zábavnější, než na tento "československý kinematografický masterpiss". Absolutně prázdné a extrémně dlouhé záběry, které z vás vysají každou kapku energie v kombinaci s příběhem, který bych stihl napsat o pětiminutové přestávce ve škole (co se týče délky) a s, ještě navrch, neuvěřitelnou stopětašedesáti minutovou stopáží tvoří až skoro k posrání agonizující a nudný zážitek. Celý cíl vyprávěné poezie mě asi kompletně minul a nenechal ani známku. Sice si dokážu představit, že by mě neco takového bavilo, ale asi prostě nejsem ten typ človeka, co by se v tomto vyžíval. Mimo všechno tohle, ale musím uznat, že film je velmi originálně natočen a pěkná scenérie spolu se skvělým hudebním doprovodem tvoří zajímavou atmosféru (škoda, že jsem si ji dokázal užívat tak prvních 15 minut). I když si to nemyslím, tak doufám, že až se na toto podívám za nějakou dobu, tak zjistím, jak jsem se mýlil a hodnocení změním na 5/5. Prozatím je to ale za mě 30%. ()
Tak som konečne toto ospevované dielo zhliadol začiatkom roku 2024 po mnohých predchádzajúcich pokusoch celé, hoci na viackrát, pretože som pri ňom opakovane zaspával. Na základe osobnej skúsenosti vidím hodnotu tohto diela v jeho silnom soporifickom účinku, najmä na osoby neschopné vnímať poetickú a alegorickú formu a zložitú naratívnu štruktúru, ktorá vytvára, u rádoby fajnšmekrov, silný vizuálny a emocionálny dojem. Filmu som teraz naozaj venoval čas, skúšal som sa doň ponoriť a nechal sa unášať údajnými silnými obrazmi a symbolmi, ktoré mali vraj pre mňa mať hlbší význam a ponúkať rôzne interpretácie. Skúšal som vnímať, že film nie je len historickým rozprávaním, ale aj komentárom k ľudskej existencii, morálke, násiliu a duchovnu. Prd platné. Úplne ma to obišlo. Skôr som si všimol tú posadnutosť ozvenami v post-synchronoch a to nielen tu, ale napríklad aj v iných Vláčilových filmoch: Adelheid, Ďáblova past,... Alebo ako mu niekto do dabingu v čase 1:52:40 prepašoval zvolanie "Drž piču...) Tiež ma celkom obarilo, keď si Kozlík nalieval víno do kryštálového pohára, hoci sa kryštál začal v Európe rozširovať po stredoveku, ale predpokladám, že osvietení by si to vyložili ako Vláčilovu snahu symbolizovať krásu, čistotu alebo krehkosť života a ľudského osudu. V spojení s ostatnými elementmi a témami vo filme by tento symbol mohol prispievať k hlbšiemu významu diela. No nasrať! ()
Ještě před pár lety bych se probudil u závěrečných titulků a zmateně přemýšlel, na co sem se to vlastně díval. Dnes si ale troufám napsat, že chápu velikost tohoto filmu, po právu považovaném za jeden z největších českých filmů. Skoro tříhodinový snímek musel v šedesátých letech (které považuju za dobu těch nejlepších československých filmů) u obyčejného diváka už svou délkou vzbudit úctu, ukázka surového středověku, který uměl jen brát, v duši nejednoho z nich zanechal po shlédnutí šrám a přinutil je k vděčnosti za tu skvělou dobu, ve které žijí. ()
Mnoho jsem toho o Markétě slyšel a zhlédnutí jsem nemohl ve své pouti vynechat. Je to jistě velké dílo, které nelze alespoň při mé inteligenci a vcítění pochopit na první dobrou. Je to poměrně dlouhé a hůř se mi navíc udržovala pozornost kvůli akční americké výchově dnešní společností. Nicméně je to celé příjemně elegantní (poetické), trochu mi tam nesedí ten následný dabing herců, ale i to má své kouzlo. Herci skvělí, myšlenku to má... třeba to při druhém zhlédnutí za jednotky či desítky let zvýším i na pátou hvězdu. 4*! ()
Reklama