Režie:
Otakar VávraKamera:
Václav HanušHudba:
Jiří SrnkaHrají:
Zdeněk Štěpánek, František Horák, Karel Höger, Vlasta Matulová, Ladislav Pešek, Jan Pivec, Václav Voska, Vítězslav Vejražka, Gustav Hilmar, Miloš Kopecký (více)Obsahy(1)
Odehrává se v letech 1419 - 1420 a zachycuje stupňování napětí a nenávisti lidu proti teroru všemocné katolické církve a panstva, které přeroste v revoluci a první velké vítězství "božích bojovníků" nad křižáckými vojsky v bitvě u Sudoměře (Sudoměřic). V epickém vyprávění podlehne král Václav IV. hrozbám Říma a dá rozkaz odzbrojit Pražany. Žižka vybojuje velký vnitřní zápas, aby se nakonec postavil na stranu lidu. Neuposlechne králův rozkaz a nechá otevřít královské zbrojnice a rozdat zbraně lidem. Pražskou defenestrací, kdy jsou konšelé vyhozeni z oken radnice, začíná husitská revoluce, proti níž vyhlásí Zikmund křížovou výpravu. Toho už se ovšem král Václav IV. nedožije. (oficiální text distributora)
(více)Videa (1)
Recenze (188)
Viac revolučné a ku koncu až vojnové s cepmi a vozmi proti obrneným vojakom. Postava Jana Husa vo filme (logicky) chýba a málo charizmatický Jan Žižka, aj keď stvárnený rovnakým hercom, ho nenahradí. Tak je z toho skoro po celý čas politická konverzačka, až záverečná bitka a niekoľko chytľavých piesní ma na konci filmu prebralo. Jednoducho, pre mňa príliš málo zaujímavých myšlienok a udalostí na takýto film. –––– Již se krátí dnové vaší moci. Neboť v písmu stojí: Kdo nepracuje, ať nejí! –––– Teď děti! Hŕŕŕ na ně! Bijte, zabijte, nikoho neživte! ()
Mám pro Otakara Vávru a celou jeho husitskou trilogii slabost, ty filmy mě potěší. Spousta českých hereckých legend, na svou dobu skvělá výprava. Fandím Žižkovi, který se s hrstkou věrných sedláků a žen brání těžce obrněným rytířům na koních postavením vozové hradby u hráze vyschlého rybníka. Na tuto scénu jsem si vzpomněl i při sledování Jacksonova Pána prstenů - při utopení nepřátelské přesily pod Sarumanovou věží Orthank... Že by se Tolkien inspiroval u Žižky? Ukázka: http://www.sms.cz/film/jan_zizka/ukazka ()
Prostřední díl z filmové Trilogie, která se nás „vážně nenápadným“ způsobem snaží přesvědčit, že husitství byla jakási forma protokomunismu. Kde se všichni milovali a žili v jednotě a bratrství bez třídních rozdílů…no zkrátka idyla jak vystřižená ze skutečného Československa padesátých let. Pod taktovkou Velkého bratra tak vznikl film, v němž jsou v podstatě všechny postavy a události pokroucené, jakoby se na ně jeden díval přes prasklé rudé sklíčko. Namlouvá se nám, že český lid byl prost všech špatných vlastností, poháněn láskou k bližnímu svému, a že i nuzáci a lůza v ulicích byli čistí a vymydlení krasavci. Že Žižka byl bůhvíjak významný šlechtic, který trávil život na poradách s tehdejší politickou špičkou (jedou je dokonce přirovnán k Tatíčku Stalinovi). Že Václav IV byl zlý maniodepresivní šílenec. Zikmund proradný slizoun (no to je slabé slovo, spíš absolutní zlo) a všichni ti feudálové stojí za pendrek. Z věrolomných buržoazních měšťanů jsou potom opravdické karikatury – scházelo jim ještě obarvit obličeje nazeleno. A vůbec…Tenhle film se svou hysterickou a nenávistnou agitkou stačí vypořádat s každým, kdo soudruhům z politbyra nešel pod nos: okrajově to slízne inteligence, církev, věřící a všichni, „kdo nejdou s námi, jdou proti nám! A basta!“. Hlavní překážku, kterou tehdejší soudruh scénárista-agitátor obtížně překonával, je fakt, že husité byli taky věřící. Takže husitská víra je tu směšným způsobem prezentována jako „drobná kosmetická vada na kráse prvních světových revolucionářů.“ Skutečným věřícím je mezi husity snad jen Želivský, a ten je v podstatě zaslepený cvok; zbytek husitské kohorty se k víře raději nevyjadřuje nebo se k ní staví vlažně. … Teď něco k filmu samotnému: Hodina dvacet bezbřehých rádobyhistorických pindů a v závěru (na tehdejší dobu) celkem podařená bitevní scéna. Zrychlená vřava sice pro dnešního diváka může působit jak nechtěná groteska, ale takhle se tehdy točilo a bylo to „in“. Co hodnotím opravdu kladně, je vynikající znalost dobových reálií, věrohodné repliky a kulisy, velkolepá (ba přímo monstrózně velkolepá) výprava a úžasné kostýmy od Trnky. Architekti a designéři a technici u mě mají jeden krásný červený puntík. Formálně tedy na výbornou, přes obsahovou část se přenést nedokážu! ()
Kde, že jsou boží bojovníci? Palcáty na ně! Výborné pokračování Jana Huse a vydařený prostřední díl husitské trilogie. Nechybí ani scéna proslulé Pražské defenestrace a všechno graduje až k závěrečné řemeslně kvalitně natočené bitvě s vítězným koncem. Vávra se opět vytáhnul. Nemám větších námitek.85% ()
Pokračovanie deja po upálení Jána Husa, má ďaleko divokejší priebeh. Jeden by povedal, že je to ako v amerických filmoch, kde druhá časť po dejovej stránke poväčšine nemá čo ponúknuť, a tak sa aspoň hlava nehlava strieľa. Lenže toto je história. Či autentická, to už neviem, nemám naštudované, ale film bavil, nakoľko herecké výkony sú v tomto prípade ozdobou, ktoré to ťahajú nahor. ()
Galerie (51)
Photo © Československý státní film
![Jan Žižka - Z filmu - Miroslav Doležal, Zdeněk Štěpánek, Oldřich Vykypěl, Adolf Vojta-Jurný](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/000/153/153346_1c3d12.jpg)
Zajímavosti (25)
- Pri natáčaní sa stali aj dve závažné nehody. Prvá bola tá, keď herec Jaroslav Vojta (Joha) naháňal pri rozbahnenom rybníku jedného križiaka a udrel ho cepom po chrbte. Aj keď bol cep zaliaty do molitanu, jeho úder spôsobil hercovi, čo hral križiaka, vážne zranenie. Herec najskôr omdlel a v nemocnici mu zistili, že má poškodenú ľadvinu. Jaroslav Vojta za nim chodil do nemocnice prvé štyri dni a veľmi bol z toho smutný. Druhá sa stala, keď Vladimír Ráž (Tomeš) mal cválať s koňom po kraji rozbahneného rybníka, ale situáciu zle odhadol a cválal moc do stredu, na čo sa začal kôň s hercom do blata prepadať. Ráž sa zachránil zoskočením z koňa a doplazením sa na breh, ale koňovi už nebolo pomoci a nepomáhala s jeho vytiahnutím ani technika. Keď koňovi trčala z bahna už iba hlava, bol utratený strelou do hlavy. (Raccoon.city)
- Niektoré kone zapadli do blata vo vypustenom rybníku tak hlboko, že museli byť vyťahované. Vo filme účinkuje veľa koní, z ktorých mnohí patrili sedliakom z okolitých obcí. Mŕtve kone boli vypchaté konské atrapy. (Raccoon.city)
- Otto Lackovič (Ondřej) spomína, že sa natáčalo od rána do večera, aby sa využila každá minúta. Dokonca sa niečo aj prisvecovalo, keď už bolo slnko za obzorom. Dokonca ani keď herci mali už premočené kostýmy pri bitke u rozbahneného jazera sa neprestávalo natáčať. (Raccoon.city)
Reklama