Režie:
Otakar VávraKamera:
Václav HanušHudba:
Jiří SrnkaHrají:
Karel Höger, Florence Marly, František Smolík, Nataša Tanská, Miroslav Homola, Jaroslav Průcha, Jiří Plachý st., Eduard Linkers, Bedřich Vrbský (více)Obsahy(1)
Krakatit je název pro třaskavinu s nepředstavitelně ničivým účinkem. Sám její vynálezce, inženýr Prokop, se jí zalekne, avšak pro mnohé jiné představuje vytoužený nástroj absolutní moci. Ve stejnojmenném románu Karla Čapka, vydaném roku 1924, byly Prokopovy pokusy a jejich následky čistě autorovou vizí. Proti tomu filmová adaptace, jež vznikla nedlouho po druhé světové válce a útocích na Hirošimu a Nagasaki, zčásti zjevně reflektuje skutečné události. Mimo naléhavý morální apel dodnes strhuje svou delirickou atmosférou a vizuální vynalézavostí v reálných exteriérech i fantastických kulisách. (NFA)
(více)Recenze (248)
Bezesporu kvalitně natočený film a celkem solidní herecké výkony i scénář a režie a některé triky či zvuk. Bohužel film díky ateliérovému točení ztrácí na autentičnosti, působí moc divadelně a to je škoda. Hodnocení: 65 % ()
Nemůžu si pomoct, ale filmová verze Krakatitu se mi nelíbila. A to i přesto, že knižní předlohu jsem nečetl. Celý příběh je koncipován tak, že se jedná o sny chorého inženýra Prokopa. Varování je jasné. Zneužití nebezpečné výbušniny a dopady pro celý svět. Jako bych viděl dilema Alberta Einsteina a Krakatit jako atomová bomba. Po válce musel tento film být ještě výmluvnější. Ale způsob vyjádření, kdy se Prokop pohybuje mezi různými skupinami, které chtějí Krakatit pro sebe a pořád u toho vypadá, jako by jel na perníku, mě nezaujal. On se stále snaží zabránit tomu, aby Krakatit získal kdokoli jiný, ale běhá u toho od čerta k ďáblu sem a tam a přitom afektovaně vykřikuje stále dokola: "Krakatit." Určitě se mi líbilo ztvárnění továrny, vůbuchů či stavení v horách pro všechny, kteří byli vyhnáni ze svých zemí, ale jejich diktátorské choutky je neopustily. Kulisy se obecně vcelku povedly i výkon Karla Högera. ()
Ponurá atmosféra, teatrální herectví, nadčasový materiál a vizuál se kterým Vávra pracoval výborně. Posledních 10 minut bylo absolutně geniálních a já asi ani nechci vidět tu druhou Vávrovu adaptaci. 10/10 ()
Třeskutě dobrej film. Dobrej zejména po stránce herecké, typově nadmíru vhodný herci ve všech rolích. A Vávrovi se povedlo přenést na plátno náladu, kterou jsem měl i při čtení knihy, co víc si člověk může od adaptace přát? ()
Až moc těžký film, hodnotím hodně subjektivně, asi jsem film viděl v nesprávný čas a náladě. ()
Vynikající ztvárnění Čapkova dramatu. Výborný Karel Höger, výborná atmosféra. ()
Málokedy sa autorom filmu podarí skĺbiť umeleckú hodnotu a atmosféru do jedného tak, aby sa mi to páčilo. Tento snímok je však svetlým príkladom, že to ide. Hodnotenie 100%. ()
Já vám nevím, ale Čapek je jeden z mnoha důvodů, proč jsem hrdý na to, že jsem Čech. On prostě uměl věci prodat už ve třicátých, i když "prodat" není dostatečně slušné. Čapek je nadčasový a vše od něho má neuvěřitelnou hloubku a poselství. Nevím, zda bych dával pět hvězd, kdyby film byl o něco horší, ale dost možná, že jo. Už jen ten název mi vždycky rozvibruje cosi v mé hlavě a já na to slyším. Legenda - skvělý film, herecké výkony, parádní kamera a atmosféra, co chce víc? ()
Tam, kde pohorel remake, tam exceluje originál. Čudujem sa, že v oboch prípadoch bol ten istý režisér. Vynikajúce herecké výkony všetkých zúčastnených, najmä Höger, Linkers, či Florence Marly. Príbeh je správne dynamický, nie je zbytočne ponaťahovaný, aj keď občas sa mu upustila para, zato dobre ho dopĺňa grandiózny soundtrack. Akčné scény majú gule a strčia do vrecka veľa novších českých filmov, najmä z normalizačného obdobia. Už sa teším, až raz uvidím tento film v reštaurovanej podobe, ten upršaný a neogradovaný obraz na DVD mi pripadal ako čistá zlodejina. ()
Je tezke hodnotit neporovnatelne vzhledem k pokroku technologii, ale myslim ze na 5 hvezd to neni. ()
Nesnáším SCI-FI nesnáším filmy pod rok 80 nesnáší ČSR filmy , ale předtímdle ? KLOBOUK DOLŮ! 55% ()
Film Krakatit vznikl roku 1948. Žánrem bych jej řadil nejspíše mezi sci-fi. Film je natočen podle románu Karla Čapka zvaným stejnojmenným názvem Krakatit. Je možné, že jsem film zcela nepochopil, i když o předloze filmu vím své. Jistě se všichni můžeme shodnout, že jde o velice antimilitaristické a pacifistické dílo a obzvláště v poválečné době je dílem typickým. Nicméně ze skladby vyprávění jsem byl poněkud zmaten. Ze scénáristického hlediska jde o největší práci právě se syntaxí příběhu. Otakar Vávra a Jaroslav Vávra se sice poměrně striktně drželi knižní předlohy, ale jen v omezeném měřítku (aneb vybrat jen určité scény). Popis scén a dialogů je jasně daný. Dalo by se říci, že jde o takový přepis kapitol románu Karla Čapka. Obrazová stylizace je zřejmě inspirována francouzskou ponurou poetikou a nejspíše i německým expresionismem. Jako divák jsem si nebyl jistý, jestli jde v celém filmu o čistý surrealismus. Měl jsem dojem, že jedinou realistickou příběhovou linkou by mohla být, že tzv. Ing. Prokop leží v nemocnici s neznámou nemocí a v poblouznění se mu promítá v hlavě sen o „Krakatitu“ v několika snových rovinách. Film dle mého názoru není určen divákovi, který předlohu nezná ( ikdyž původní vyznění má). Pro mě má film Krakatit především transtextuální význam. ()
Velice působivý film, který mě dostal už v dětství. Karel Höger je mimořádně charismatický herec. Výkony některých dalších postav už tak obdivuhodné nejsou - to je snad jediná drobná vada tohoto snímku. ()
Sice to není přesně dle knihy. Vávra naopak děj aktualizoval, dle událostí konce 2.sv. v. Atmosféra filmu je i v dnešní době skvělá, hlavně začátek. Pak to trošku ztrácí tempo po uvěznění. Závěr mě moc nenadchl. ()
Nemám obecně rád staré filmy, neb mi připadne, že si obvykle na 90 minut vystačí s dějem, který by slušnému filmu vystačil tak na 5 minut. Ovšem tohle je něco jiného. Za prvé - Čapek. Za druhé - tenhle film má neskutečnou atmosféru a na svoji dobu neskutečně šlape. P.S. co je celkem zajímavé je fakt, že název byl inspirován výbuchem sopky Krakatoa někdy koncem 19 století, co do počtu mrtvých jeden z nejhorších v dějinách (přesněji řečeno jde o sopku - ostrůvek a zabíjela následná vlna). Neméně zajímavý je fakt, že Krakatoa výbuchem prakticky zmizela v moři, ale nyní již poporostla na skoro 350 metrů nad moře, a tedy dá se čekat opakování. ()
Florence Marly je dobrá, nicméně zbytek hereckého obsazení také. Smutný je jen fakt, že nejlepší je film v úvodu a čím dále se děj posouvá, tím více mu dochází dech. Je ale škoda, že valná většina moderních filmů má k nějakému rozumnému podtextu hodně daleko. O to zajímavěji pak působí Čapkova díla jako Kakatit nebo Bílá nemoc. ()
"děj se odehrává ve fantasii hořečného snu" ()
"Podvedl's mě ďáble. Já nechci válku. Nechci zavinit nové miliony mrtvých. Válka nesmí být! Krakatit nesmí být!". Říká se, že svět díky vědě ztratil své kouzlo. To byl taky rozdíl mezi vědci a alchymisty. Nebyl mezi nimi až takový rozdíl a přesto jeden podstatný. Přestože se alchymisté obecně označují jako podvodníci a primitivové, spoustu toho, co si později pro sebe nárokovali vědci jako objev, věděli. Jen si to nechávali pro sebe, byla to tajemství pouze pro zasvěcené, protože věděli jakou paseku by to ve světě udělalo. Střelným prachem počínaje a atomovou bombou - zde Krakatitem následovně. Vědec Prokop objeví neskutečně silnou, ale nestabilní třaskavinu Krakatit a stejně jako doktor Frankenstein se zděsí toho, co vynalezl. V mrákotách bloudí Prahou, narazí na prospěchářského spolužáka Tomše, kterému jde především o vyhrabání se z dluhů a tak z Prokopa zbaveného smyslů vymámí velkou část tajemství Krakatitu. Celý děj je napůl v realitě a napůl v Prokopově fantazii, na jehož závěru Prokop pochopí, že věda má lidem usnadňovat život, ne je ničit. A to je něco, čehož dodnes nebylo a asi ani nikdy nebude dosaženo. Raději se budou vyzbrojovat obě strany konfliktu místo, aby se vynaložily peníze na léky, hlad a další nedostatky. ()
Perfektní. ()
Reklama