Režie:
Otakar VávraScénář:
Otakar VávraKamera:
Jan RothHudba:
Jiří SrnkaHrají:
Marie Glázrová, Zdeněk Štěpánek, Ladislav Boháč, František Kreuzmann st., Jan Pivec, Gustav Hilmar, Saša Rašilov st., Antonín Šolc, Lola Skrbková (více)Obsahy(1)
Praha, začiatok 17. storočia. Mladá chovanka Rozina z pražského kláštora na Františku sa zaľúbi do talianskeho sklárskeho robotníka Nikola, ale ten jej po návrate do svojej vlasti odkáže, že už nikdy do Prahy nepríde. Nešťastná podľahne naliehaniu cechmajstra Krafta, ktorý jej sľúbi kúpiť majestát o manželskom pôvode, a vydá sa za neho. Starý lakomec však svoj sľub nesplní a keď sa po čase Nikolo nečakane vráti, tragický osud nešťastnej Roziny sa definitívne spečatí... (oficiální text distributora)
(více)Recenze (34)
Část filmu se točila v exteriéru Anežského kláštera ale interiér byl vybudován v pomocných Radlických studiích, ty ale byly tak malé že filmaři byli nuceni vybudovat nejdříve jeho polovinu,natočit potřebné záběry dekorace zbourat , zbudovat druhou část dekorací a pokračovat v natáčení snímku...(zdroj kniha: Miloš Havel) ()
"Klesla do propasti, ale milovala jen jednou. A tou milostí srdečnou i velikou chtěla být čista. A jestli že na ní padaly nějaké stíny proměnily se ve světlo. Je vykoupena." Tato závěrečná slova Zdeňka Štěpánka, vždy spravedlivého a rozvážného otce převora, byla hodně silnou tečkou za tímto jinak velmi trpkým historickým snímkem. Kromě výtečných davových scén (viz zejména ta z přepadení kláštera) mě zaujal zejména poměrně syrový přístup k historické látce. Vlastně je to až takové sociální drama, v němž kamera nevynechá ani pohled do stísněných koutů města pražského plných špíny a zbídačelých obyvatel. Mladičká Rozina umí být "ženou od rány", u niž až překvapí, jak upjatě a naivně se zamilovala do onoho italského šejdíře Nikoly. Stejně tak se nechce ani věřit, co s dotyčnou udělá to, že se vdá za cechmistra Krafta. Moc se mi líbilo, jak nečernobíle byl její charakter Zikmundem Wintrem napsán i ztvárněn Marií Glázrovou. Herecky prim ale za mě patří mistru Štěpánkovi, za jeho charisma i noblesu. ()
žít v té době nebyl věru žádný med,o tragédie nouze nebyla a děj filmu k jedné neomylně směřuje ()
Historická atmosféra celkem slušná, ale chtělo to zaměřit větší pozornost na motivaci a vývoj jednotlivých postav, film prostě jen odvypráví děj a nejde nějak do hloubky. Navíc Ladislav Boháč není zrovna můj oblíbený herec. U Štěpánka je to sice právě naopak, bohužel jeho postava mu tu nedávala zas až tak velký prostor. ()
Dobra podivana, chatra je dostatecne chatrovska a Rozina dostatecne sebranecka. ;) Hezka byla ta holka v hospode, kdyz Rozina utece za Nicolou, ale kdo to byl nevim... (Marie Hrdlickova?) ()
Celkom zaujímavý film s výborným hereckým výkonom Marie Glázrovej. 65%. ()
Klasický film Otakara Vávry v podobně výtvarném řešení jako další díla z období pozdního středověku - od Nezbedného bakaláře po Cech panen kutnohorských. Dokonce i námětově se jedná jen o obměnu, ale je tu jeden zásadní rozdíl. Rozina sebranec je dramatická tragédie, která končí smrti hlavní hrdinky. Jinak je tu stejně jako v Cechu zase jedna handicapovaná žena, která bojuje o své místo na slunci. Nevím přesně co, ale něco mně na tomhle a podobných filmech nesedí. Možná jsem se chvilkami u tohoto dílka nudil, zvlášť tehdy, když zabrousil mezi městskou chátru. Anebo to bylo přímo hereckým obsazením? Glázrová ani Boháč mi nikdy k srdci nepřirostli, Vášová vlastně taky ne... Ale jinak to bylo dílo profesionální jak režijně tak herecky. ()
No, nevím, asi mám jiné představy o kráse než všichni muži. Za Rozinou bych tedy rozhodně neběhal. Dokonce bych o ni ani kolo neopřel. Ale jinak je nám prezentován skvělý film s výbornou kamerou, se kterou spolupracuje vynikající osvětlovač. Škoda tedy chyby v závěru, kdy se divák nedoví, proč leze otrlý Nikolo na střechu, a hlavně jak. Ale vcelku, jako takovém, je to výborný film, jehož hlavní zápletka mne však nijak neoslovila. //////////////////// Nemohu si odpustit koment k ofic textu distributora, který opět hodně pobavil. Autor asi netuší, kdo je chovanka kláštera. A Krafl není Krafl, ale Karf. Tak asi tolik no. ()
Sice pěkný historický film, ale po válce přeci jen nebylo asi dost na kvalitnější kulisy nebo výpravu, ale i přesto tento víceméně divadelní kousek stojí za zhlédnutí přes solidní role herců. Hodnocení: 60 % ()
Pro mne strhující příběh, úžasná Marie Glázrová a samozřejmě celá plejáda našich vynikajících herců. ()
Rozina mi dala nečakanú odpoveď na otázku, či boľševická propaganda je neoddeliteľnou súčasťou Vávrovej réžie - ide to aj bez nej a veľmi dobre! Najlepšie to vidieť na tom, že žiadna z množstva postáv nie je jednofarebná - a Otakar to zvládol dokonca bez použitia farebného filmu! Čo je až trochu škoda, pretože na dobu okupácie bol celkom výpravne natočený. A aj herecké výkony trošku predbehli dobu - a čo sa týka výrazu očí, tak až o 70 rokov, pretože každá dôležitejšia postava tu aspoň raz vypúli oči ako Kaliňák, keď sa ho pýtajú, či by pre obchodovanie s miliónovým daňovým podvodníkom nemal odstúpiť z postu ministra vnútra. ()
Historické drama, které se odehrává v Praze na začátku 17. století.. vypráví příběh o nelehkém osudu temperamentní dívky Roziny. V tomto podařeném snímku Otakara Vávry oceńuji brilantně zahraný výkon Marie Glázrové, dále pak stylové kostýmy a celkově poučnou myšlenku. U mě dobrý 85 % ()
Hlavní postava nemusí být vždy sympatická osoba, ale měla by mít pro svoje chování nějakou motivaci. Rozina ji neměla a závěrečnou kulku bych s chutí vystřelil sám. Kdyby byl divák Janek a film nepochopil, hodný pan farář mu ho na konci vysvětlí. ()
Winterovu novelu (s ozvěnami Huga, Flauberta...?) Vávra převyprávěl v zjednodušených, širokých tazích "velkofilmu", barokním jazykem předlohy, v kulisách chytře ponořených do šerosvitu (v dětství mě jím film děsil) a s obdobně účinným Srnkovým doprovodem. Z herecké sestavy mi připadali Glázrová přiměřená, Vášová nevyužitá, Štěpánek majestátní a Pivec nejlepší ; Boháč by mi asi vadil i bez nalíčení. ()
Reklama