Režie:
Orson WellesKamera:
John L. RussellHudba:
Jacques IbertHrají:
Orson Welles, Jeanette Nolan, Dan O'Herlihy, Roddy McDowall, Edgar Barrier, Alan Napier, Erskine Sanford, John Dierkes, Keene Curtis, Peggy Webber (více)Obsahy(1)
V hmlistom, močaristom a drsnom prostredí Škótska 11. storočia sa šľachtic Macbeth (Orson Welles) riadi desivým proroctvom a svojou nemilosrdnou, no príťažlivou ženou (Jeanette Nolan). Jeho činy smerujú k aktu zrady, ktorý z neho učiní kráľa. Kráľa, ktorý sa zo svojho novonadobudnutého kráľovského majestátu dlho tešiť nebude...
Vo filme, ktorý bol nakrútený v časovom rozpätí troch týždňov za skromného rozpočtu a papierových kulís, presúva Welles dejisko známej drámy do Škótska v počiatkoch rozširovania kresťanstva. Ide o obdobie, ktoré svojou podobou pripomína časy pred dejinami, alebo dokonca mimo nich. Nadprirodzené prvky, rovnako ako archaická forma kresťanstva, sú špecifickými Wellesovými vyjadrovacími prostriedkami. Slúžia na vytvorenie celistvého a ohromujúceho dojmu, ktorý v divákovi film vzbudí. Tragédia Macbetha, ktorý sa obráti proti svojmu vlastnému pánovi, sa tak stáva pasívnym nástrojom osudu.
(Incantator)
Recenze (19)
Mám čerstvě přečtenou předlohu (kdysi jsem Macbetha viděla také v divadle) a nakoukané ukázky z mnoha jiných adaptací. Úplně nejvíce mě zaujala britská televizní verze s Ianem McKellenem a Judi Dench, ten přístup byl přesně takový, jaký bych si u Macbetha, což je podle mě především komorní psychologické drama, představovala. Proto to i takový Welles bude u mě mít těžké. U Wellese jsem postavám nevěřila a snímek mě nedokázal strhnout a ponořit do své temnoty. Vizuálně hezké, kulisy mi nevadí, ale prostě to není ono. A aby to bylo kompletní, nutno říci, že jsem viděla delší verzi. ()
SIlně expresionistická divadelní hra, jejíž teatrálnost na všech úrovních Welles jen povzbuzuje. Velmi dynamické a stylově vyhraněné, jako u Orsona skoro vždycky, přitom vlastně jenom (i když dobře zvládnutá) papundeklovina. Časová tíseň, která Wellese nutila film natočit za tři týdny, se ve filmu projevuje v jeho hektičnosti - tudíž to možná v něčem prospělo (jinak je ale jistá provizornost a nedostatek času samozřejmě spíš ke škodě). Možná jen, že si měl Welles ke svým eskapádám vybírat spíš řecké tragédie než Shakespeara... Nevím... přijde mi, že by to k sobě víc pasovalo. Čtyři hvězdy dávám, protože stylově je to strhující, i když much tu poletuje vážně hejno. ()
Skvělá, vizuálně vyšperkovaná adaptace Shakespearova dramatu, které řadím mezi své nejoblíbenější. Nejvíce fascinující je v Macbethovi pojetí zla, které je velmi dobře vystiženo hned ve dvou rovinách. Jednak ve vývojové křivce – velké dobré věci, stejně jako velké věci zlé rostou z maličkostí. Pokušení k špatnosti se vždy rodí uvnitř hlavy. Jeho temné, zpočátku sotva slyšitelné našeptávání člověka pozvolně svazuje a nutí ho k obsedantním návratům k myšlenkám na činy, které pokud se myšlenky včas nezarazí, nakonec následují. A tak semínko zla může postupně vzklíčit v celý les zrůdností a nenávratných katastrof. Druhým fascinujícím filozofickým postřehem je klamavost zla, které za rouškou zmrzačených polopravd slibuje člověku tak dlouho veliké věci, až ho nakonec jeho vlastní posedlost po těchto "velikých věcech" dříve nebo později pozře za živa. ()
Není to jen o fantastických Wellesových grimasách, pohledech plných zarputilosti. Je to o celkovém ztvárnění prostoru. Je evidentní, že film byl natáčen ve studiu. Často vidíme stín odrážející se na obloze za hrdiny. Welles si je tohoto nedostatku vědom, a využívá ho ve svůj prospěch. Mlha, světelné efekty a stíny na pozadí evokují Murnauovu nebo Ejzenštejnovu hru se stíny. Epičnost tak vyvěrá z minimalistické zkratky. ()
Moja prvá skúsenosť s Macbethom. Prekvapila ma vysokoatmosferickým spracovaním, ktoré by som u filmu z roku 48 nečakal. Taktiež sú zaujímavé štúdiové kulisy, no a charizmatický Welles je v roli despotického vládcu skvelý. U tohoto kráľa by si psychiatri zgustli a z fleku by vysypali niekoľko diagnóz. Na sledovanie je film náročný, hlavne čo sa týka sledovania monológov a dialógov, ako by ich písal sám Hviezdoslav. Silná atmosféra ale strháva pozornosť k sebe. ()
Galerie (67)
Zajímavosti (9)
- Snímek byl natočen za 23 dní s rozpočtem 700 000 amerických dolarů. (Epistemolog)
- Herečka Judith Anderson dosáhla velkého úspěchu se svou postavou Lady Macbeth a byla jednou z mála hereček, které režisér Orson Welles pro tuto roli netestoval. Welles chtěl původně svůdnou lady Macbeth a pokusil se pro tuto roli získat Vivien Leigh, ale Laurence Olivier, tehdejší manžel Leigh, povolení odmítl. (Epistemolog)
- Původní 107minutová verze se skotskými akcenty byla po katastrofální světové premiéře zcela stažena a znovu se objevila až v 80. letech. (Epistemolog)
Reklama