Režie:
William A. WellmanKamera:
Harry PerryHudba:
J.S. ZamecnikHrají:
Clara Bow, Charles 'Buddy' Rogers, Richard Arlen, Jobyna Ralston, El Brendel, Richard Tucker, Gary Cooper, Gunboat Smith, Henry B. Walthall, Roscoe Karns (více)Obsahy(1)
Historicky první snímek oceněný Oscarem za nejlepší film vypráví příběh milostného trojúhelníku, když se dva mladí chlapci Jack Powell (Charles "Buddy" Rogers) a David Armstrong (Richard Arlen) zamilují do jedné dívky, Mary Preston (Clara Bow). Z obou rivalů v lásce se stanou přátelé, když po vstupu Spojených států do první světové války společně bojují proti Němcům jako bojoví stíhači. Za letecké bojové scény získal snímek druhého Oscara v kategorii nejlepší technické efekty. (contrastic)
(více)Videa (15)
Recenze (43)
Academy Award 1929. Velkolepý film, u kterého se mi nechce věřit, že vznikl před více než devadesáti lety. Ostatní snímky té doby převyšuje o hlavu a je to naprosto zasloužený první nositel Oscara. Jistě, je z dnešního pohledu trochu naivní a hlavní hrdinové Jack a David jsou vlastně naprostí supermani; vůbec piloty ve filmu obestírá aura superhrdinů a nedivím se Blackadderovi v Černé zmiji, že si právě z této glorifikace "leteckých es" dělá legraci. Ovšem vedle Upíra Nosferatu a Kabinetu dr. Caligariho se jedná o jediný němý film, kdy jsem ani na chviličku nekoukl na hodinky, kolik ještě zbývá času. Není to soudržné dílo, fantastické a napínavé letové scény plné soubojů jsou o moc lepší než scény z vojenského zázemí (kde to vypadá jako na skautském táboře) nebo když mají oba letci opušťák a chlastají v Paříži (nad bublinkami, co pronásledovaly ožralého Jacka, kroutím hlavou ještě teď). Na začátku oba piloti pálí po Sylvii, aby se na ni v průběhu děje zapomnělo... Ale dojem, umělecký i trikový dojem zastiňuje všechno ostatní a hlavně proto dávám o hvězdičku víc, než by si to (čistě objkektivně) zasloužilo, protože dojem z filmu je velkolepý. Je mi tam sympatický i americký patriotismus, který se na Velkou válku dívá ve stylu "přišli jsme, viděli jsme, zvítězili jsme" - ale neměli to Američané právě tak? Zaujala mě taky Clara Bow, která byla dost roztomilá (a je púrima vědět, že letěla na upíry a někdy v té době si to vesele rozdávala s Belou Lugosim) a koneckonců i oba hlavní hrdinové. Prostě úžasný předchůdce Pearl Harboru - a z mého pohledu lepší. ()
Wings mohli byť s plnou vážnosťou jedným z precendensov obsahovej výstavby nasledujúcich niekoľko desaťročí, na ktorých sa zakladali ozvučené diela. Či lietajúco-vybalansovanou kamerou ako aj akčnými sekvenciami, z ktorých pochytil čo to i Howard Hughes. Skĺbené v rozprávačský talent a citlivo zaaranžované v metodických postupoch. Je krásou, sledovať tak plnohodnotný a vážny film, ktorý možno nie je autorstvom, ale epickým storytelling(om) prvého rázu. Takisto kvitujem výborný doplňujúci orchester, ktorý uzrel svoj význam v nadmorskom šialenstve i v citlivej romantickej dráme ústrednej dvojici. ()
Wellman pôsobil za I. sv. vojny vo francúzskej cudzineckej légii ako letec v Lafayettovej letke preto niet divu, že sa pustil do natáčania tohto filmu. Treba uznať, že si hlavne s leteckými zábermi ( a je ich neúrekom ) poradil skvele. Jeho film získal ako prvý v histórii Oscara ( 1. ročník bol v roku 1929 ). Napriek rozsiahlej minutáži je to v podstate jednoduchý príbeh dvoch mužov a jednej ženy počas I. vojny. Maličkú úlohu si tu strihol aj Gary Cooper. ()
Formálně zdařilý a s velkolepou výpravou natočený patetický předchůdce filmů o hrdinných a neprůstřelných Američanech bojujících proti zbabělým a neschopným Němcům. Wellman na mě po celou házel patos smíšený se sentimentem po lopatách, až jsem se v tom málem utopila. Tohle sladkobolné dílko plné nacionalismu vážně není pro mě. ()
Velmi pěkný film. Není divu, že pár let po jeho vydání nějakou chytrou hlavičku napadlo, že by mohly filmy dostávat ceny. Stáří filmu prostě nevěřím. Efekty jsou naprosto kolosální a hudba Josefa Svatopluka Zámečníka se musí každému vrýt hrozně hluboko pod kůži. Samozřejmě pouze obrazně řečeno. Hudba se totiž vrýt ve skutečnosti nemůže vůbec nikam, neboť nemá rycí nástroj. Kdo ji neslyší, tak tomu už jistě metal rozežral sluch. Příběh byl moc pěkný a byl podán nevtíravou formou. Pětihvězdičkový byl tento film tak do roku 1960, čtyřhvězdičkový přibližně do roku 1980. Dnes to budou kvalitní 3*. ()
Galerie (48)
Zajímavosti (14)
- Na rozdíl od literárního námětu film do příběhu uvedl atraktivní mladou ženu, o jejíž přízeň soupeří hlavní hrdinové, v podání nejpopulárnější herečky Paramountu té doby Clary Bowové. Ve své autobiografii „A Short Time for Insanity“ (Krátký čas pro šílenství) z roku 1947 Wellman píše: „…natáčení byla gigantická záležitost, jediný prvek, který jsme nebyli schopni kontrolovat, představovalo počasí.“ Režisér oproti dosavadní rutině trval na přítomnosti mraků v záběrech. „V pozadí je třeba mít něco konkrétního. Jen tak lze vytvořit neznalému divákovi představu rychlosti letadel v duelu a fotograficky je to také hned zajímavější.“ Není divu, že se Křídla stala monumentem v historii americké kinematografie. (Zdroj: Letní filmová škola)
- Tento film patří k jedněm z prvních, kde se objevil tzv. product placement (skrytá reklama). Konkrétně šlo o reklamu na čokolády Hershey. (Ginger25)
- V tomto filme sa odohral historicky prvý homosexuálny bozk pred kamerou. (lulusik8)
Reklama