Režie:
Martin BourboulonKamera:
Nicolas BolducHudba:
Guillaume RousselHrají:
François Civil, Vincent Cassel, Romain Duris, Pio Marmaï, Eva Green, Louis Garrel, Vicky Krieps, Lyna Khoudri, Jacob Fortune-Lloyd, Marc Barbé (více)Obsahy(1)
V království rozděleném náboženskými válkami a pod hrozbou britské invaze, hrstka mužů a žen zkříží meče a spojí svůj osud s osudem Francie… Temperamentní mladý gaskoněc d‘Artagnan, neohrožení a věrní královští mušketýři Athos, Porthos a Aramis, křehká Constance, ďábelsky prohnaný kardinál z Richelieu či krásná a tajemná Milady de Winter jsou hlavními protagonisty nesmrtelného vyprávění o odvaze, lásce a cti. (Bioscop)
(více)Videa (2)
Recenze (272)
Nové zpracování Tří Mušketýrů je podobně odvážnou aktualizací jako byl loňský Batman - možná mi to vytanulo na mysli kvůli posunu směrem k detektivní zápletce, možná kvůli větší syrovosti, která u aktuálního "Dumasova" díla číhá na diváka úplně všude. Ať už je to všudypřítomná špína (z prvního záběru z pařížských ulic téměř cítíte "autentický dobový zápach":)), upuštění od soubojů zabíraných ve velkých celcích, aby vyniklo ladné máchání meči, plášti na rukách apod., nebo třeba i prostý fakt, že Slunce si v tomto zpracování skutečně užijete jen velmi málo;) Kostýmní výtvarníci odvedli skvělou a naprosto nevděčnou práci, protože je mnohem těžší správně ušmudlat a natřepit obnošené hadry než nažehlit a nazdobit sváteční kabátce - což ovšem neznamená, že by oko divákovo bylo ochuzeno o honosné šatstvo při opulentních plesech. Až na to, že tentokrát je francouzský dvůr znázorňován v podstatě velmi umírněně, a největší párty se koná v sídle lorda Buckinghama:) Když už jsem zmínil královský dvůr - jak Ludvík XIII., tak královna Anna jsou naprosto úžasně zahraní, což ale platí v podstatě o všech hlavních postavách (počítaje v to i kardinála Richelieu, který tu mnohem věrněji realitě působí jako fyzickými neduhy oslabovaný vlastenec, než jako od pohledu zřetelně nebezpečný hráč - čti Charlton Heston:) ). Překvapivě je zde málo Milady, která to ovšem bohatě vynahradí svými převleky a mluvou hned v několika jazycích. Což mi připomnělo míru pozornosti věnovanou jazykové vybavenosti šlechty - vůdci protestantských vzbouřenců v konverzacích s Buckinghamem přecházejí z francouzštiny do angličtiny a zpět, totéž královna a Buckingham. S čímž souvisí důrazný apel - běžte rozhodně na titulkovanou verzi, atmosféře to velmi prospívá - zvlášť když mluví Eva Green;) Už to nebudu protahovat, jen shrnu, že noví Mušketýři (BTW střelné zbraně se tu skutečně používají, a ne málo:)) možná nebudou po chuti každému, ale rozhodně stojí za vidění. Já dávám 80% a velmi se těším na druhou část, ve které dost možná dojde i na skutečnou válečnou vřavu - a pomstu jedné nejen zhrzené, ale smrtelně nenávidějící ženy, ba možná že dokonce čarodějnice. Jsou to jen náznaky, ale nepřekvapilo by mne, kdyby se některé věci "vysvětlily" okultními prostředky;) A vlastně bych jednu věc vysvětlit chtěl já - proč se k sakru nechal "do Bible postřelený" titulní hrdina pohřbít?:D No ale to máte fuk, prostě 80% a už aby byl prosinec;) ()
Za mňa prekvapivo vydarená adaptácia Dumasovej mušketierskej klasiky. Priznám sa, že som moc od tejto francúzskej verzie nečakal, no musím uznať, že patri asi medzi tie najlepšie filmy. V prvom rade ma odzbrojila akčná stránka, ktorá je nadmieru vydarená a brilantná kamera ma na tom obrovské zásluhy. Taktiež vypráva, kulisy, rekvizity, kostýmy, zámky a celkovo dobová atmosféra nemá chyba. No a herci sú už len čerešnička na torte. Mladý d‘Artagnan síce neohromí, ale ani neprekáža, Vincet Caseel ako Atos je vynikajúci a Eva Green sa tiež nestratí. Záver luxusný. Teším sa na pokračovanie. 85% - 4* ()
6/10 – „Manželství je válka, ve které není žádný vítěz. Triumfuje každý.“ Dobře si tuto větu zapamatujte. Vryjte si do hlavy její sličnou grafickou podobu, přečtěte si ji nahlas s důrazným akcentem na každé jednotlivé hlásce. Proces opakujte, dokud se z ní nestane uklidňující mantra, kterou si budete při sledování filmu soustavně opakovat, jak se vaše troufalá očekávání budou tříštit jako sklo, do kterého někdo hodil zasraný buldozer. Nic chytřejšího už totiž v „Bourboulonově dvojhodince“ neuslyšíte. Každý kdo doufal v drsné provedení Dumasovy klasiky ve stylu Království nebeského, bude tuze zklamán. Veškeré nadějné náznaky totiž bez lítosti decimuje fakt, že se v první řádě jedná jen o pohádku pro děti. Co jsem četl, tak film sice zatím oficiálně žádný age rating nedostal a v Americe se dokonce spekuluje, že by mohl být nevhodný pod 17 let, nicméně české ohodnocení „Nevhodný mládeži do 12 let“ hovoří zcela za všechno. Co se týče nějakých dobových nepřístojností, tak se dočkáme jedné scény s jakž takž viditelnou nahotou. To je také prakticky jediná scéna, kde dojde na krev. Teď se dostávám k tomu, co mi pije krev daleko více, než stesk po dvorních dámách Francie ze 17. století. Absolutní režisérské SELHÁNÍ na poli zá asů a po yček. (Daleko dramatičtější než to mé při jejich písemné transkripci.) Snad veškeré souboje jsou natočeny za tmy, ve stínu anebo za deště. Samozřejmě nechybí ani roztřesená kamera, která sice jakž takž sleduje rytmus té či oné šarvátky, ale velice kazí výsledný dojem. Zejména kvůli ní jsem si žádnou akci dosyta nemohl užít a jenom pokaždé čekal, ať to máchání a rány skončí. Další věc, totálně přepálený zvuk výstřelů z pušek. Ozývá se to každou chvíli a je to nepopsatelně rušivé. Ale pokud to Bourboulon zamýšlel jako „nástroj na destrukci napětí“, tak třikrát sláva pro Bourboulona. Chudák byl ale pravděpodobně pořádně svázán nejen vlastní kontraproduktivní režisérskou poťouchlostí, ale i studiem. Jinak si neumím vysvětlit, jak by mohl akci tak spískat. Člověk pořád slyší švihání mečů (výstřely), bojový ryk (výstřely) a poctivou mušketonádu, která sem tam někoho trefí (to jsou ty výstřely!), do toho odpadávají mrtvá těla nepřátel, ale že by někdo někoho zabil, to ne. Sem tam sice mladý temperamentní gaskoněc d‘Artagnan někoho trefí – dokonce do něj zapíchne šavli – ale když ji vytáhne, tak kde nic, tu nic. Žádná krev! Tak já nevím, co si o tom mám jako myslet. Zabil ho? Trefil se mu omylem do podpaží? Ale co, nebudu se v tom hňahňat, myslím, že chápete point. Po stránce krutopřísného zpracování původního materiálu to rozhodně dojem nedělá. Pojďme si tedy posvítit na to, jaký je to film sám o sobě. Bohužel, ani další aspekty nehrají Bourboulonovy do karet. Pokud ovšem jeho cílem nebylo látku pošpinit a navždy odsoudit do zapomnění. V takovém případě poníženě uznávám, že mě dočista převezl, hraje 5D šachy a já hlupák(!) mu na to tak bláhově naletěl. Nicméně herecké zastoupení stojí za starou bačkoru. U tohoto výroku bych mohl zůstat, já to však beze všeho rozvedu. Hlavní hrdina – ano, ten temperamentní mladý gaskoněc –, je možná gaskoněc, docela jistě je mladý, ale temperamentu moc nepobral. Herec, který ho hraje, kdovíjak neexceluje a úkol mu stěžuje fakt, že jeho postava postrádá jakoukoliv charakteristiku. Není proto zrovna jednoduché se do něj vcítit a ani vlastně důvod, proč mu vůbec fandit. Strana protikrálovská není nastíněna jako zlá a celý snímek budí dojem, že rivalita protestantů a katolíků je jen takové nevinné kočkování, jehož hlavním jádrem je prázdná miska s mlékem. Moment. Pokud můžeme říct, že ústřední konflikt je banálně vykreslen, a je tedy banální, ... není pak celý snímek jen taková neškodná banalitka? Just asking. Každopádně pokud jste dočetli až sem, znamená to, že se buď šeredně nudíte, anebo vás zkrátka baví číst, jak vypočítávám, co mě všechno sere. Takže v tom budu ještě chvíli vesele pokračovat. Ostatní herci byli vyloženě průměrní. To platí o třech mušketýrech a také o králi, královně a prohnaném kardinálovi. Nedostali skoro žádný prostor a ten, který dostali, mě nudili k smrti. Rovněž mám problém s líčením, kupříkladu d‘Artagnanova milenka má pleť hladší než tekutou čokoládu. Tohle zvládneme my ve 21. století za několik hodin nanášení make-upu atp. a za pomoci následné digitální postprodukce, ale upřímně pochybuju, že by takhle vypadala francouzská dvorní dáma v 17. století. Počestná, nebo ne! Taky je ve filmu spousta vyloženě TUPÝCH náhod, zkratkovitých kliček a logických lapsů, příp. chabých scénáristických berliček. Očividně když Bourboulon slyší slovo klišé, v hlavě se mu rozsvítí červená kontrolka a on zavře let's go, monsieur! a vytáhne kameru. Verdikt: „Jako pohádka pro malé děti obstojné, jako seriózní snímek pro dospělou osobu bez mozkové vady však zcela nevhodné.“ Vtípek na dlouhé večery: „Po zhlédnutí tohohle filmu asi také hodím šavli. Mušketýr nemušketýr.“ Práskho! () (méně) (více)
Kdo jiný než frantíci by měli udělat kvalitní zpracování svého milovaného díla? Není to tak pohádkové jako zpracování od Richard Lestera, které je pro mě naprosto nepřekonatelné, asi teda díky té pohádkovosti:). Toto zpracování je daleko dospělejší, temnější a špinavější. Opravu po všech čertech výborné zpracování. Již se nemohu dočkat druhé části. ()
Pojetí dobrodružného výpravného filmu ze staré školy, jak se to dnes již nenosí. Je to "dumasovka" do morku kostí. Sice stylizací více špinavá a sychravá než je zvykem, s několika (vůbec ne špatnými) vlastními podzápletkami, ovšem jinak je to přesně to, co byste si od nové adaptace klasiky přáli. Výprava, lokace, kostýmy, choreografie "jednozáběrové akce", tempo, charaktery... Vše je natolik "klasicky třímušketýrské", až to překvapí. Čekal jsem (čti obával se) většího tnutí do předlohy i (post)modernu v podání. Samým nadšením sem se hned při odchodu z kina podíval, kdy přijde druhá část. A smutně protočil panenky, že je to "až koncem roku". ()
Galerie (50)
Photo © Pathé
![Tři mušketýři: D'Artagnan - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/166/965/166965113_7d998d.jpg)
Zajímavosti (24)
- Postavu vojvodu z Buckinghamu mal pôvodne obsadiť Oliver Jackson-Cohen, ale musel odstúpiť kvôli konfliktom v plánovaní a neskôr ho nahradil Jacob Fortune-Lloyd. (Arsenal83)
- François Civil bol prvou voľbou a prvým hercom, ktorý bol do projektu obsadený. Jeho detským snom bolo hrať D'Artagnana. Keď sa začiatkom roka 2020 dozvedel, že producent Rassam sa s ním chce stretnúť a porozprávať sa o projekte, rozhodol sa dať zo seba všetko, a tak si upravil fúzy, dal si vlasy do malého copu a počas stretnutia sa vydával za D'Artagnana. Dokonca klamal Rassamovi tým, že mu povedal, že "Traja mušketieri" sú jeho knihou na nočnom stolíku a že ju pozná naspamäť, hoci si ju kúpil len dva dni predtým ako audio knihu a počúval ju trojnásobnou rýchlosťou, aby urýchlil príbeh a bol pripravený na stretnutie s Rassamom. Všetko však zafungovalo, Civil Rassama presvedčil, že je ideálnou voľbou do hlavnej roly a Civilovi pomohla aj pandémia, počas ktorej mohol knihu reálne prečítať. (Arsenal83)
- Pri výrobe filmu bolo použitých 2000 kostýmov, 930 technikov, 650 koní a 9000 komparzistov. (Arsenal83)
Reklama